Tentamen+TP1IOS

Vad kallas högsta chefen vid en institution? (1 p) __Rektor__ är universitetets chef och främste företrädare. Vid sin sida har rektor en prorektor som tillika är rektors ställföreträdare. Rektor, prorektor och universitetsdirektören utgör tillsammans universitetsledningen. På nästa organisationsnivå finns __8 fakultetsnämnder__ samt ett särskilt organ för lärarutbildning. Dessa har betydande beslutsbefogenheter inom sina respektive ansvarsområden. Ordföranden och ledamöterna i fakultetsnämnderna utses genom val. Till varje fakultetsnämnd finns knutet ett kansli. Under varje fakultetsnämnd sorterar ett antal __institutioner,__ för närvarande ett 40-tal inom hela universitetet. Institutionerna är universitetets basenheter där den huvudsakliga verksamheten – undervisning och forskning – bedrivs. Chefen för en institution benämns prefekt.

Universitet delas in i fakulteter som i sin tur delas in i vad? (1 p) Under varje fakultetsnämnd sorterar ett antal __institutioner.__

På odontologen i Göteborg samsas två s.k. huvudmän. Vilka? (2 p) Folktandvården, Västra Götalands regionen och Inst för odontologi, Sahlgrenska akademin, Göteborgs universitet

Ange minst ett moment i en kurs på högskolenivå som är obligatorisk. (1p) Högskolan skall ge de studenter som deltar i eller har avslutat en kurs en möjlighet att framföra sina erfarenheter av och synpunkter på kursen genom en kursvärdering som anordnas av högskolan. Högskolan skall sammanställa kursvärderingarna samt informera om resultaten och eventuella beslut om åtgärder som föranleds av kursvärderingarna. Resultaten skall hållas tillgängliga för studenterna. Förordning (2000:651). Någon form av examination till exempel skriftlig eller muntlig.

Vad innebär begreppet "överföringsmetaforen", i ett sammanhang av individers lärande? Varför är den problematisk som modell för hur lärande sker? (2p) Vilka olika typer av kunskapsformer behöver man utveckla för att bli en bra tandläkare? (3p) (Svara kortfattat. Gärna i punktform.) b) Motivera ditt svar. (2p) (Svara kortfattat. 5-10 meningar)

Har tandsköterskor legitimation? Motivera svaret. (2 p) Nej, de är inte med på listan över legitimerade yrken. Enligt tandläkarförbundet: ”Tandsköterskan bör enligt Tandläkarförbundets uppfattning inte ha legitimation. Förbundets uppfattning härvidlag grundar sig på en sammanvägd bedömning av att tandsköterskans utbildningsnivå, yrkets innehåll samt att __yrket ej utövas självständigt med eget patientansvar__, inte motiverar en legitimation.”

Efter långa vårdutbildningar kan man anhålla om legitimation. Vem utfärdar dessa legitimationer? (1p) Socialstyrelsen utfärdar yrkeslegitimationer för hälso- och sjukvårdsyrken. Legitimationen utgör sedan lång tid det mest framträdande beviset på en yrkesutövares kompetens inom hälso- och sjukvården. I flera fall är legitimationen en förutsättning för annan behörighet som t.ex. ensamrätt att utöva yrket och rätt till yrkestitel. Rätten till legitimation förbehålls sådana grupper av yrkesutövare som har __en självständig yrkesfunktion med kvalificerade arbetsuppgifter och ett särskilt ansvar för patienternas säkerhet i vården__ och som i inte oväsentlig utsträckning vänder sig direkt till allmänheten, t ex i egenskap av fria yrkesutövare.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Vad innebär det att man arbetar under legitimation? (2 p) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Att den som utövar vården måste arbeta efter de krav som är förbundna med yrket. Inspektionen för vård och omsorg utövar tillsyn över all personal i hälso- och sjukvården. Om en legitimerad yrkesutövare inte lever upp till kraven på kunskap, kompetens och lämplighet kan detta utredas av Inspektionen för vård och omsorg.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Vilka yrkeskategorier ingår i det s.k. tandvårdsteamet (2p) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Tandläkare, tandhygienist och tandsköterska.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Beskriv de olika yrkeskategorierna inom tandvård. (6p) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">__Tandläkare__, yrkesbenämning på den som avlagt tandläkarexamen, dvs. genomgått utbildning vid tandläkarhögskola eller universitet. En tandläkare undersöker sina patienter, ställer diagnos, bestämmer vilken behandling som måste utföras och ansvarar för att behandlingen blir genomförd. Denna kan bestå av allt från förebyggande åtgärder till omfattande och avancerade operativa ingrepp. Tandläkare har också viss föreskrivningsrätt. <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">__Tandsköterska__, yrkesbenämning för den som genomgått gymnasial utbildning vilken gett kompetens att assistera vid en tandklinik eller i en tandläkarpraktik. Tandsköterskan assisterar vid tandbehandling, blandar till fyllnadsmaterial, tar röntgenbilder, steriliserar instrument m.m. Tandsköterskan har ofta också administrativa sysslor. <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">__Tandhygienist,__ yrkesbenämning på den som avlagt tandhygienistexamen vid högskola. De arbetar med tand- och munhygien och annan förebyggande tandvård, oftast i team med tandläkare och tandsköterskor. Legitimation kan erhållas efter ansökan hos Socialstyrelsen och ger rättighet att arbeta enskilt och t.ex. ha egen mottagning.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Vad menas med ekologiskt fotavtryck? (2p) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Ekologiskt fotavtryck, ett sätt att beskriva hur mycket produktiv mark och havsyta en individ eller till exempel ett land behöver för att möjliggöra sin konsumtion och omhändertagandet av de restprodukter som bildas vid den konsumtionen.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Vilka olika typer av hållbarhet ingår i begreppet ”Hållbar utveckling”? (3p) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Begrepp lanserat i Brundtlandrapporten 1987, och där definierat som "en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov". Begreppet har fått omfattande spridning, och det råder bred enighet om att en hållbar utveckling bör vara det övergripande målet för samhällsutvecklingen lokalt och globalt (detta slås fast i bl.a. handlingsprogrammet Agenda 21, vilket antogs vid Riokonferensen 1992). Medan många menar att naturen och ekosystemens bärkraft sätter ramar för vad som är långsiktigt hållbart anser andra att detta bara är en aspekt av hållbarhet. Lika viktigt är ekonomisk tillväxt och bra livsvillkor för alla människor på jorden, aspekter som kan innebära att skyddet av jordens livsuppehållande system åsidosätts. Det är inte givet hur avvägningen mellan dessa tre dimensioner – __ekologisk, ekonomisk och social hållbarhet__ – och många konkurrerande tolkningar förekommer. Hållbar utveckling är således inte ett svar utan snarare en process där olika synsätt kan mötas.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Vad innebär vetenskap och beprövad erfarenhet? (2p) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Patientsäkerhetslagen (2010:659) anger att hälso- och sjukvårdspersonal skall utföra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet. Termen nämns också i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763).

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">En tandläkare är skyldig gentemot lagen att arbeta enligt vetenskap och beprövad erfarenhet. <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Med "vetenskap" avses kunskap som härrör från biomedicinsk grundvetenskap och från regelrätta publicerade prövningar av diagnos- och behandlingsmetoder. Sistnämnda information sammanställs och analyseras dels av akademiska organisationer, dels av nationella myndigheter; de senare utfärdar ibland rekommendationer eller riktlinjer baserade på resultaten. Inriktningen att arbeta efter bästa möjliga tillgängliga information benämns evidensbaserad medicin. <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Uttrycket "beprövad erfarenhet" har ingen legal eller allmänt accepterad definition men ger uttryck för följande faktiska förhållanden. Vissa metoder som är i bruk inom sjukvården har inte blivit formellt prövade, vilket kan bero på att metoden är av gammalt datum eller på att den med framgång används i situationer som är akut livshotande. Vidare gäller kunskap från kliniska prövningar i regel personer som har endast den sjukdom som är aktuell, medan sjukvård i många fall gäller personer med två eller fler samtidiga sjukdomar, en situation som är vanlig i industriländerna med deras stora andel medborgare i hög ålder. Något som påpekats och kritiserats av många, däribland SBU själva. Risken är menar vissa att begreppet används för slentrian och som ett maktverktyg. <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">En ytterligare omständighet av vikt är att allt handlande inom sjukvården måste anpassas efter patientens önskemål, vilket kan kräva avsteg från vad som enligt vetenskapen är förstahandsalternativet. Handlande som styrs av beprövad erfarenhet kan baseras på den enskilda läkarens personliga yrkeserfarenhet, men i många fall kan denna kompletteras av information som ges av mer erfarna kolleger eller som är publicerad i facklitteraturen.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Vad innebär detta vid val av tandfyllningsmaterial? (3p) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Att den senaste kunskapen inom området ska styra valet av tandfyllningsmaterial. Amalgam har diskuterats flitigt de senaste åren och användandet av det har minskat drastiskt. Det finnas studier som visar att de kvicksilver som frisätts ur fyllningarna kan vara av sådan mängd att de skadar kroppen. Även om inte alla är överens om att så är fallet så finns det vetenskapliga studier som tyder på det. Tandfyllningsmaterialet ska också kunna brytas ner tillsammans med kroppen då individen dör utan att påverka miljön negativt. Det finns även risker för amalgamallergi och amalgamtatuering. Idag utgör lagningar med amalgam en väldigt liten del av de lagningar som görs årligen. Enligt en enkät från SBU så används i stället till största delen kompositmaterial idag. ”Anledningar till att kompositerna överutnyttjas angavs vara ett kortsiktigt ekonomiskt tänkande, okunskap, en övertro på kompositerna samt en utbredd uppfattning om amalgamrelaterade hälsorisker.” Det finns risker även med kompositmaterialen, men de är inte lika utredda. De innehåller till exempel bisfenol A som har hormonstörande effekt. ([]) Alltså behöver en tandläkare vara uppmärksam på de senaste rönen angående fyllnadsmaterial och välja det som har bäst egenskaper vad det gäller hållbarhet, miljö och minst risker för patienten. Om en tandläkare arbetar enligt vetenskap går det inte bara att använda det som hen alltid gjort av ren slentrian. Hen måste hålla sig uppdaterad.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Vad innebär evidensbaserad vård? (2 p) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Evidensbaserad vård betyder helt enkelt en medveten och systematisk strävan att bygga vården på bästa möjliga vetenskapliga grund (evidens) - något som sedan länge har stöd till exempel i svensk lag. I dag utnyttjar vi inte tillräckligt de forskningsresultat som finns. Somliga nya åtgärder börjar tillämpas i vården utan att någonsin ha prövats vetenskapligt. Andra metoder, som är föråldrade men som har blivit rutin, fortsätter att användas. Därför behövs en ständig omprövning - gör insatserna verkligen den nytta som vi tror och hoppas?Att tillämpa evidensbaserad vård och omvårdnad innebär att bygga sina beslut på bästa tillgängliga vetenskapliga resultat från välgjorda undersökningar - som ett komplement till annan kunskap, och i samråd mellan patient och vårdpersonal. Viktiga vårdbeslut som rör patienternas hälsa ska bygga på bästa tillgängliga vetenskapliga underlag. Inom hälso- och sjukvården, finns ett ökat krav på vetenskapliga bevis för att få bättre beslutsunderlag. Evidensbaserad sjukvård är en företeelse som starkt gått framåt under senaste åren. Den innebär en process där man integrerar vårdgivarnas kliniska kunskaper och erfarenhet med bästa tillgängliga vetenskapliga underlag från externa källor, t ex genom systematisk insamling och granskning av vetenskapliga bevis.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Vad innebär sekretesslagen? (2p) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Sekretess innebär förbud att röja uppgift, vare sig det sker muntligen, skriftligen eller på annat sätt. Inom vården handlar det inte enbart om dokumenterade uppgifter, utan även alla andra typer av uppgifter som är av personlig art. Allt man ser, hör eller på annat sätt får reda på i yrkesutövningen och som kan betraktas som privata uppgifter om enskilda patienter omfattas av sekretess. Det finns undantag, till exempel om vårdgivaren misstänker att ett barn far illa, att ett brott kommer att begås, att patienten lidit skada av vården, om vårdtagaren pga av sin hälsa inte har förmåga att ge sitt samtycke eller mellan olika myndigheter.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Vad ägnar sig Statens Beredning för Medicinsk Utvärdering (SBU) åt? (2p) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">SBU, Statens beredning för medicinsk utvärdering, har i uppdrag att utvärdera metoder som används i vården, både etablerade och nya. Utifrån aktuell och välgjord forskning tar vi reda på vilken medicinsk effekt olika metoder har, om det finns några risker med dem, och om åtgärderna ger mesta möjliga nytta för pengarna. SBU:s oberoende utvärderingar ska användas som stöd av alla som på olika nivåer i samhället bestämmer hur hälso- och sjukvården ska se ut. Vi kan peka på möjligheter till ytterligare förbättring, så att sjukvården kan använda sina resurser på bästa sätt och Sveriges befolkning kan få en bättre hälsa. <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">SBU är ett kunskapscentrum för hälso- och sjukvård. Vad betyder förkortningen? (1p) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Statens Beredning för Medicinsk Utvärdering

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Vilket förhållande mellan konstgjorda inandningar och hjärtkompressioner rekommenderas (i Göteborg). <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">30 hjärtkompressioner och 2 konstgjorda inandningar.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Vilken typ av kunskap/information väntas du kunna finna i: (4p) <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Ange minst en skillnad mellan information hämtad från Wikipedia respektive PubMed. (2p) <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Ange ett exempel på en databas för litteraturhänvisningar i vilken bara referensgranskade vetenskapliga artiklar är samlade.
 * <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">SBU-rapport
 * <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Internetodontologi
 * <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">De nationella riktlinjerna för tandvård
 * <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Wikipedia

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Varför är inte Wikipedia att rekommendera när man eftersöker forskningsresultat? <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Det är inte peer-reviewed och kan i princip vara skrivet av vem som helst. Det finns mycket bra skrivet, men ockås en del dåligt och det är svårt att kvalitetsgranska.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Redogör för en vetenskaplig artikels olika moment/delar och dess innehåll. (6p) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Ofta rekommmenderas strukturen IMRAD - Introduction, Materials & methods, Results and Discussion). Följande delar brukar finnas med i vetenskapliga artiklar:

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Artikeltitel <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Titeln är mycket viktig i en vetenskaplig artikel, och den är utformad för att ge en klar bild av vad artikeln handlar om.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Författare <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Som författare till artikeln anges de som på olika sätt aktivt bidragit till forskningsprojektet. Ordningsföljden mellan namnen är ofta sådan att den som gjort mest anges först och den som är gruppens ansvarige (och aktive) ledare nämns sist. Det är viktigt att ge rätt person meritvärdet för rättvis fördelning av framtida forskningsresurser.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Institutionstillhörighet <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Författarens institutionsadress eller annan tillhörighet (affiliation) anges tydligt.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Abstract <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Kort sammanfattning skriven av artikelförfattaren.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Introduktion <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Bakgrund, frågeställningar, avgränsningar och syftesbeskrivning.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Material och metod <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Detaljerad beskrivning av hur studien gjordes, vilken metod och vilket material som användes.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Resultat <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Redogörelse för forskningsresultaten, ibland presenterade i tabeller eller diagram.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Diskussion <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Analys, värdering och slutsatser baserade på resultatet.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Litteraturlista (källförteckning, referenslista) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Förteckning över de källor som använts i artikeln.Abstract - en kort sammanfattning av artikeln <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Introduktion - bakgrundsinformation, syfte och problemformuleringar <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Metod - för att läsaren ska kunna följa och upprepa forskningsprocessen <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Resultat - presentation av forskningsresultatet <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Diskussion - tolkning och värdering av resultatet. Slutsatser och koppling till tidigare forskning <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Referenslista - alla dokument som författaren använt sig av ska tas upp i referenslistanIntroduktion <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">• Studiens syfte anges sammanfattningsvis <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">• Forskarens problemformuleringar/frågeställningar beskrivs och avgränsningar som gjorts anges <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">• Problemen som en sökt svar på bör presenteras och kan ibland också följas av de viktigaste resultaten <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">• Bakgrundsfakta anges för att läsaren snabbt skall komma in i problemområdet. Allmän och teoretisk bakgrund, tidigare forskning eller inspiration från litteratur förekommer <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">• Litteratururval och informationssökning beskrivs

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Metod – kvantitativ eller kvalitativ <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Beskrivningar över vilken/vilka metoder som använts skall vara så detaljerade och noggranna att gången i forskningsprocessen skall kunna följas och upprepas. Metoderna skall vara rimliga i förhållande till vad som skall undersökas.Resultat Forskningsresultatet redovisas ofta i en översiktlig beskrivning utan att upprepa vad som tidigare framgått i artikeln. Viktiga data presenteras i löpande text eller i tabeller och figurer. Även oväntade eller negativa resultat redovisas.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Diskussion <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Här diskuteras principer, relationer och generaliseringar som är styrkta i resultatavsnittet. Undantag, brist på korrelation och svaga punkter i studien uppmärksammas. Här kan vetenskapsteoretiska, etiska och samhällsinriktade frågor komma fram. Slutsatserna från forskningen måste vara lätta att följa i relation till observerade data. Acknowledgement Här tillkännages stöd av olika karaktär som personer kan ha givit under arbetets gång: personligt, professionellt, tekniskt eller finansiellt. Alla som nämns bör vara underrättade om detta. Referenser I referenslistan skall alla dokument som omnämns i artikeln finnas med för att man ska kunna gå tillbaka till källan.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Ett abstract bör innehålla syfte, metod, resultat och slutsats samt ett tillägg med nyckelord som identifierar artikelns innehåll (indexeringsterm).

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Vad innebär? (10p) <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Bias <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Snedvridning (eng. bias) innebär ett systematiskt fel i insamlande och tolkning av data. De viktigaste typerna av snedvridning är på grund av systematiska skillnader mellan grupper före interventionen (selektionsbias), att de utvärderade insatserna inte genomförs som planerat, inklusive att andra insatser administerats än planerat (behandlingsbias), olika bortfall av deltagare som medverkat i utvärderingen (bortfallsbias) och hur utfallsmått mätts (bedömningsbias). Sekundärstudier kan även snedvridas på grund av rapporteringsbias om inte alla relevanta utvärderingar finns enkelt tillgängliga i vetenskapliga tidskrifter.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Originalartikel <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">(Original/ Journal / Research article) Originalartiklar består av redogörelser från empiriska studier där resultatet från ett forskningsarbete för första gången beskrivs. Artikeln innehåller distinkta moment som reflekterar de olika stegen i forskningsprocessen.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Reviewartikel <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Översiktsartiklar (Review articles) inklusive meta analyser, är kritiska utvärderingar av studier som redan har blivit publicerade. Genom att organisera, integrera och utvärdera dessa, visar författaren framåtskridandet av samtida forskning och kan peka ut problemområden och trender. Översiktsartiklar har därför ett stort pedagogiskt värde. Ett bra sätt att få en översiktlig kunskap.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">MeSH termer <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">MeSH står för Medical Subject Headings och är en samling ämnesord som används för att katalogisera och söka artiklar. Inom medicinsk forskning och omvårdnadsforskning används ofta indexeringstermer från MeSH (Medical Subject Heading), ett indexeringsverktyg från National Library of Medicine (NLM), USA. I Sverige finns en svensk version som kallas Svenska MeSH http://mesh.kib.ki.se/swemesh/swemesh_se.cfm. Genom att registrera ett svenskt begrepp i databasen får man förslag på lämpliga indexeringstermer. Poängen med att använda MeSH-termer är att två artiklar som handlar om samma sak också ska tilldelas samma ämnesord. På så sätt kan man göra sina sökningar mer träffsäkra.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Pubmed <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Pubmed är den världsledande artikeldatabasen inom bl.a. medicin och omvårdnad. I databasen finns det idag information om 18 miljoner artiklar i tidskrifter från hela världen. I PubMed har du nu möjlighet att söka på dina engelska söktermer. För att få en bra sökning i PubMed kan du göra en sk ämnesordssökning med hjälp av medicinska ämnesord (MeSH).

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Fallrapport <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Case studies Case studies (fallstudier) är studier där författaren beskriver dokumentation som erhållits i samband med arbetet med en individ, grupp eller en organisation i syfte att illustrera problem, hitta lösningar på problem eller för att belysa behovet av forskning eller teoretiska frågeställningar. Fallrapporter är en form av studie som blivit skriven i efterhand. Oftast är det väldigt få fall som redovisas och syftet med fallrapporterna är oftast att belysa ett ämne som kan behöva undersökas mer ordentligt med en studie. Ett annat syfte med fallrapporter är att redogöra för ovanliga fall av skador eller sjukdomar så att andra läkare/sjukgymnaster/sjuksköterskor eller liknande ska vara vaksamma på att dessa faktiskt finns så de inte missas att tas med när man går igenom differentialdiagnoser.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Impact factor <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Impactfactor eller inverkanstal är ett mått på hur ofta artiklar i en viss tidskrift citerats. Metoden har fått mycket stor betydelse i forskarsamhället men har även utsatts för kritik bland annat för att det bara är ett urval tidskrifter representerade och att dessa huvudsakligen är från den anglosaxiska världen. Citeringsvanorna varierar också i olika kulturer och ämnesområden, vilket kan påverka mängden av citeringar och försvåra jämförelser.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Randomisering <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">En randomiserad klinisk studie är en undersökning av effekten av en behandling. Studien kännetecknas av att patienterna fördelas slumpmässigt till att antingen få en experimentell behandling eller en kontrollbehandling. Idén med det randomiserade försöket är att behandlingen är det enda som ska utgöra en väsentlig skillnad mellan de två patientgrupperna. Det har visat sig att för att försäkra sig om att patienterna i de båda grupperna är jämförbara så måste man dra lott om vilken behandling varje patient ska få.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Vetenskaplig publikation <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Internationella publikationer ”Peer reviewed journals” en anonym reviewer Oftast 2 eller 3 som granskar. Lång tid innan det publiceras. Begränsat, når bara likar inom forskarvärlden oftast de som forskar om ungefär samma sak. Når precis de du vill nå, men inte den breda massan. Rapporter är nästa steg de kan finnas i olika serier på ett universitet eller en forskningsinstitution. En rapport kan vara upp till 40 000 ord, skrivs för forskarsamhället, men är lite bredare och lättillgängligt. Ofta har man publicerats både i en vetenskaplig artikel ”Peer reviewed journal” och en rapport och presenterar sedan det på en konferens. Då presenterar man delar av det man forskat om (oftast 15-20 minuters presentation). Den paper man lämnar in till konferensen hamnar i en så kallad ”conference proceeding” (konferensbidrag) som ges ut som en bok eller en cd. ”Conference proceeding” är till skillnad från de andra exemplen inte granskade.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Plagiat <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Att plagiera är att framställa innehållet i någon annans arbete som sitt eget. Man anger inte vem som är upphovsman eller varifrån man hämtat materialet. Plagiat är både att kopiera någon annans text rakt av och att framställa någon annans resultat, tankar och slutsatser som om de vore sina egna. Plagiat kan gälla såväl text som annat material som t.ex. en bild, figur eller ett diagram.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Under emaljen ligger dentin. Beskriv i en mening hur dentin ser ut i mikroskop. (2 p)

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Sett ovanifrån ser det ut som en kornig yta genomborrad av hål, från sidan ser det ut ut som en yta uppbyggd av olika skikt med kanaler som genomkorsar tvärsnittet.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Ange minst två skillnader mellan emalj och dentin. (2 p) <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Vilka celler bildar emalj, dentin och cement respektive och var sitter dom på tanden?

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Mot vilken tand, och mot vilken yta, gränsar 36m? (1 p) <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Mot vad ligger tandytan 46l? <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Rita tand 12, 14 och 36 i en buckal projektion. (3p)

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Ungefär vid vilken ålder får man den allra första tanden? <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">4-6 månader

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Du träffar en patient med nyligen frambrutna permanenta ettor i både över- och underkäken <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Ungefär hur gammal är patienten (1 p)

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Under klinikauskultationen fick du nog se hur avtryck togs. Ange ett avtrycksmaterial. (1 p) <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Under klinikauskultationen fick du nog se hur en tand lagades. Ange det vanligaste materialet att laga en tand med.

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Vad innebär åtgärden friläggning? (2 p) <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Varför genomförs friläggningar av tänder som inte vill komma fram? (2p)

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">För att tandanlag skall bildas krävs att två olika celltyper träffas och “pratar”. Vilka celler är det, vilket språk talar dom, och vad talar dom om? (3 p)

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Hur kan tandsjukdomen amelogenesis imperfecta yttra sig? (2p)

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">I ett av patientfallen såg vi en patient med väldigt tunn emalj. Hur såg dessa tänder ut, och varför? (2 p)

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">I ett annat av fallen hade patienten fått diagnosen Molar Incisor Hypomineralization (MIH). Vilka tänder var drabbade och hur såg de ut? (2 p)

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">I ett av patientfallen sågs en patient med kraftigt missfärgade tänder. Emaljen var skadad och hade många ojämnheter och gropar. Vad kan ha hänt med dessa tänder?

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">I ett annat av fallen hade patienten för många tänder i överkäksfronten. Vad kan man göra i ett sådant fall?Nämn två möjliga geneser till värk från munhålan? (2p)

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">MDCXXXII. Vilket år? (stilpoäng om ni vet vad som hände då) (1 p) 1632 (Slaget vid Lutzen) <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Vilket år? (1p) MCMXLV <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">1945 <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Skriv 1632 med latinska siffror. (1p) MDCXXXII <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Skriv 1939 enligt romerskt talsystem. (1 p) MCMXXXIX <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">A <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">nge på latin <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">singularis nominativ av muskel <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">singularis genitiv av tand <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">singularis ablativ av datum <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">singularis ablativ av mun <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">pluralis nominativ av artär <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">pluralis genitiv av rot <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">(6 p)

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Ange på latin liten kanal (canalis) <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">liten kropp (corpus) <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">(2 p)

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Vad betyder infra = nere’, ’nedtill’; ’under’; ’efter’, ’senare än’), prefix använt bl.a. för att beteckna läge nedtill eller under. inter = mellan intra = inom, innanför sub = under supra = över, ovanför pan =

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Ange motsvarande grekiska ord för <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">nasus <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">dens <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">lingua <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">maxilla <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">(4 p)

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Översätt till svenska: <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">arcus <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">caput <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">cavum <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">collum <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">ductus <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">fenestra <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">fossa <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">processus <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">septum <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">vas

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">labium <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">lingua <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">sinus <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">sulcus <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">uvula <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">(10 p)

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Översätt till latin: <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">bark <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">brosk <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">gom <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">hål <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">kind <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">knöl <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">körtel <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">matstrupe <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">svalg <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">öga

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Ange på latin singularis nominativ av bett <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">pluralis genitiv av ben <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">pluralis genitiv av tand <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">singularis ablativ av mun <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Ange på latin litet korn (granum) <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">(1 p)

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Ange på latin maskulinum-, femininum- och neutrumformerna för färgen gul. (3 p) <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: medium;">Ange på latin maskulinum-, femininum- och neutrumformerna för färgen vit. (3 p)

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Ange på latin <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">singularis nominativ av muskel <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">singularis genitiv av tand <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">singularis ablativ av datum <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">singularis ablativ av mun <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">pluralis nominativ av artär <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">pluralis genitiv av rot <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">(6 p)

<span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Ange på latin liten kanal (canalis) <span style="color: #800000; font-family: 'Times New Roman',serif;">liten kropp (corpus) (2 p)

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Ange vad: (5p)

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">artär heter på latin i pluralis genitiv

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">ligament heter på latin i pluralis nominativ

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">mun heter i singularis genetiv

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">blekgrå heter på latin

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">det grekiska ordet gloss heter på latin

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Ange de latinska namnen på: (1p/ord) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">a, brosk <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">b, båge <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">c, finger <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">d, lever <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">e, nedre magmunnen <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">f, njure <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">g, nyckelben <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">h, revben <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">i, storhjärnan <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">j, alla ben i över- och underarmen

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Ange de grekiska ordstammarna för: (1p/ord) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">a, hud <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">b, huvud <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">c, läpp <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">d, magsäck <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">e, tand <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">f, tunga

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Ange pluralis och genitiv för: (1p/ord) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">a, apex <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">b, domus (hus) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">c, mensa (bord) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">d, os (mun) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">e, radix

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Ange diminutiv för: (1p/ord) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">a, arteria <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">b, vena <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">c, mus

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Vad betyder: (1p/ord) <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">a, albus <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">b, niger <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">c, ruber <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">d, infra <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">e, inter <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">f, intra

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Ange motsvarande grekiska ord för <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">nasus <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">dens <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">lingua <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">maxilla <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">(4 p)

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Översätt till latin: <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">bark <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">brosk <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">gom <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">hål <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">kind <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">knöl <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">körtel <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">matstrupe <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">svalg <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">öga <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">rot <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">kota <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">tinningben <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">hand

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Ange motsvarande grekiska ord för <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">ventriculus <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">uterus <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">cutis