TP3MO1+Oral+fysiologi+instuderingsfrågor


 * INSTUDERINGSFRÅGOR – BLOCK B – ORAL FYSIOLOGI **

//Muskelfysiologi - Johan //
 * 1. Hur är en muskelcell uppbyggd? **

 En muskel består av flera muskelceller = muskelfibrer. Varje enskilt muskelfiber omges av ett endomysium – ett tunt lager av bindväv. Dessa muskelfibrer sträcker sig genom hela muskeln och sitter i grupper – fascikler – omgivna av perimysium. Mellan dem finns det kapillärer som försörjer de med syre och näring. Runt hela muskeln sitter det ett epimysium. Varje muskelfiber består i sin tur av flera myofibriller. I dem finns flertalet sarkomerer, som består av tjocka och tunna filament som ligger lott om lott. De tjocka filamenten består av myosin med tillhörande myosinhuvuden. De tunna filamenten består av aktin. Muskelfibrerna styrs av motoriska enheter. Dessa utgörs av alfa-motorneuron och de muskelfibrer som de innerverar. Det finns ungefär 100 stycken alfa-motorneuron per muskel. Ju fler fibrer som ett alfa-motorneuron innerverar, ju grövre är muskeln. I muskler som är väldigt precisa kan ett alfa-motorneuron innervera så få som 10 muskelfibrer, medan det i grövre muskler kan innervera upp till 1000 fibrer. Alfa-motorneuronet består av en cellkropp och ett myeliniserat axon med Ranvierska noder. Det bildar en synaps till muskelfibret – en motorändplatta. Motorändplattan är en kolinär synaps och dess transmittorsubstans är alltså ACh (acetylkolin).

 **2. Vad har aktin och myosin för funktion?**

 Aktin och myosin är protein som kommer att glida i förhållande till varandra vid muskelkontraktion. Aktin bildar tunna filament i sarkomeren och myosin tjocka filament. Båda kommer delta vid muskelkontraktion. Deras roll kan illustreras i korsbrygge-cykeln (cross-bridge cycle): >> >>> >>>>
 * **//State 1 //**//: // På myosinet sitter det myosinhuvuden, som består av en ATP-grupp.
 * **//State 2: //** Detta ATP kan klyvas till ADP+P (en fosfatgrupp).
 * o State 1 och State 2 är reversibla stadier.
 * **//State 3 //**//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">: //<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> myosinhuvudet kommer att släppa P (fosfatgruppen) och binda hårt till aktinfilamentet – det bildas en korsbrygga.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Detta sker om det finns kalciumjoner (Ca2+) tillgängliga.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Dessa kalciumjoner frisätts från det sarkoplasmatiska retiklet, där de finns lagrade, när en aktionspotential uppstår i muskelfibret.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Kalciumjoner krävs alltså för att myosin ska kunna binda till aktin och starta kontraktionen.
 * **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">State 4: //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> myosinhuvudet, med sitt ADP, kommer genomgå en konformationsändring och ge upphov till //power stroke//.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Det kan liknas vid en knyckning där myosinhuvudet tar tag i aktinfilamentet och knycker det åt ett håll, vilket ger upphov till att aktin och myosin glider i förhållande till varandra à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> kontraktion.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Om ATP finns tillgängligt kommer myosinhuvudet binda in det och släppa sitt ADP.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Det här leder till att korsbryggan släpper och processen kan starta om på state 1.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">ATP ger alltså energi i kontraktionen och krävs för att myosinet ska släppa från aktinet.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Om det inte finns ATP tillgängligt à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> korsbrygge-cykeln fastnar i state 4 à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> konstant kontraktion av muskeln. Detta sker vid rigor mortis – likstelhet.

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> Kontraktionsstyrkan kommer vara proportionell mot antalet parallella korsbryggor i varje givet ögonblick. Ju fler korsbryggor à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> ju större kontraktionsstyrka.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> 3. Vad har tropomyosin och troponin för funktion? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> Båda är protein som man finner på aktin och som kommer reglera myosin-aktin interaktionen vid muskelkontraktion.
 * //<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Tropomyosin //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> är ett stavformat protein och finns som spiraler runt aktinet där det hjälper till att stabilisera det och göra det styvt. I ett relaxerat (icke-kontraherande) muskelfiber kommer tropomyosinet att blocka stället där myosinhuvudena binder in till aktinet, vilket leder till att kontraktion motverkas.


 * //<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Troponin //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> är ett globulärt protein, bestående av tre polypeptider. Ett av dem kommer binda till tropomyosin och hjälper det att positioneras på aktinet så kontraktion kan ske. Det här sker i state 3, dår Ca2+ frisätts från det sarkoplasmatiska retiklet när en aktionspotential uppstår i muskelfibret. Troponin kommer då att binda Ca2+ och flytta tropomyosinet bort från myosinhuvudenas inbidnings-site på aktinet à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> korsbryggor kan bildas.

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> **4. Vad bestämmer kraften i en muskelkontraktion?**

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> **//Kontraktionsstyrkan kommer vara proportionell mot antalet parallella korsbryggor//** i varje givet ögonblick. Ju fler korsbryggor à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> ju större kontraktionsstyrka.


 * //<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Muskeln är starkast vid en viss längd //****<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">. **<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> Det här innebär att längden på sarkomererna avgör hur mycket kraft som kan utvecklas vid en kontraktion. Exempelvis utvecklas mest kraft när en sarkomer är 2 mikrometer lång. Är den kortare kommer det leda till att sarkomeren inte kan kortas ned så mycket mer à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> //power stroke// blir mindre effektivt à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> mindre kraft utvecklas.

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> Är sarkomeren längre kommer aktin och myosin ligga för långt ifrån varandra för att kunna bilda korsbryggor à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> mindre kraft utvecklas.


 * //<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Ju snabbare muskeln kontraheras (koncentrisk rörelse), ju mindre kraft kommer utvecklas //****<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">. **<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> Det här innebär att en snabb förkortning av muskeln leder till att korsbryggan och den resulterande power stroke inte utvecklar lika stor kraft som en långsam förkortning. Det här beror på att myosinhuvudet inte kommer kunna dra lika länge på aktinfilamentet och utveckla kraft.


 * //<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Muskelkontraktionen är starkare vid isometrisk eller excentrisk rörelse. //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> Vid isometrisk rörelse utvecklar man kraft, utan att muskeln förkortas eller förlängs. Det kan liknas vid att man står och drar i något väldigt tungt utan att objektet rör sig. Excentrisk rörelse, då muskeln förlängs, kommer leda till att man kan utveckla ytterligare mer kraft. Det här kan illustreras i när man landar från ett upphopp och quadriceps förlängs för att dämpa hoppet.


 * //<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Gradering ­– //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">förkortningen av en muskel eller den kraft som utvecklas ändras efter belastningen.Möjliggör jämna kontrollerade rörelser, ex vid gång eller simning.Vid gång på plan mark jämfört med gång i trappor kommer samma muskulatur att utveckla olika mycket kraft beroende på belastningen.


 * //<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Perifer fatigue - //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">muskelfibrerna konsumerar den energi som finns lagrad i cellerna.Energinivåer kan inte återställas utan att muskelfibrernas förmåga att generera mekanisk kraft påverkas. Påverkar inte muskelns förmåga att generera AP à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> påverkar inte EMG.

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> Vidare kommer nervsystemet kunna reglera kraften i muskelkontraktion genom summation och rekrytering.
 * //<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Summation //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> innebär en ökad frekvens av AP, som avfyras från motorneuronet. Det här leder till större kraftutveckling. Mekanismen bakom kraftutvecklingen ligger i tillgängligheten av Ca2+. Som tidigare nämnts (state 3) behövs Ca2+ för att myosinhuvudet med sitt ADP och fosfatgrupp ska kunna frigöra fosfatgruppen och bilda en korsbrygga med aktin. Mängden Ca2+ minskar normalt sett väldigt snabbt när aktionspotentialen har uppstått i muskelfibret. En ökad frekvens av AP kommer alltså att leda till att mer Ca2+ kommer finnas tillgängligt under en längre tid à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> myosinhuvudena kan binda oftare och hårdare till aktinet à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> större kraftutveckling.

>> >>>
 * //<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Rekrytering //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> innebär att aktivering av ett större antal motoriska enheter ger en större kraft. Rekryteringen av de motoriska enheterna sker alltid i samma ordning, där de mest uthålliga enheterna aktiveras först, följt av de mindre uthålliga men starkare motoriska enheterna.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Först rekryteras motorenheten av typen **//Slow - typ I.//**
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Ungefär 50 % av våra motorneuron är av denna typ.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Utvecklar inte särskilt mycket kraft, men är väldigt uthålliga.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Aktiva vid långsamma rörelser, även för att upprätthålla vår kroppshållning under dagen och vid gångrörelser.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Uthålligheten beror på att de har en hög halt av mitokondrier och oxidativa enzymer.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Kan alltså utföra förbränning (i närvaro av syre) och därmed utveckla mycket energi under en längre period.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Därefter rekryteras motorenheten av typen **//Fast fatigue-resistant – typ II A.//**
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">30 % av alla motorneuron//.//
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Utvecklar mer kraft än Slow men är jämförelsevis inte alls lika uthålliga.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Har dock en viss uthållighet, därmed //fatigue-resistant//.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Aktiva vid rörelser där man vill utveckla större kraft vid långvarigt arbete, exempelvis vid löpning.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Sist rekryteras motorenheten av typen **//Fast fatigable – typ II X.//**
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">20 % av alla motorneuron.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Utvecklar stor kraft, men är väldigt uttröttliga.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Aktiva vid snabba rörelser, där man vill utveckla stor kraft, exempelvis kaströrelser och hopp.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Dålig uthållighet beror på en hög halt av glykolytiska enzymer.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Utför alltså glykolys för att utvinna energi (i frånvaro av syre) à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> bildas mjölksyra och ett lågt pH à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> kan inte vara aktiva lika länge.

//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14pt;">Sensomotorik - Lars-Gunnar //
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">5. Var sitter muskelspolarna? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> Muskelspolar sitter genom perimysium i skelettmuskulatur, ffa skelettmuskulatur i extremiterna. Oralt återfinns de hos käkslutarmuskler, hos M. masseter. De sitter parallellt med muskelfibrerna och är känsliga för längdförändringar i muskeln, speciellt för hastig utsträckning av muskeln. I varje muskelspole finns det en samling modifierade skelettmuskel-fibrer, sk intrafusala fibrer, som omges av en bindvävskapsel. Efferenta axon från ryggmärgen styr muskelspolarna. Afferenta axon virar sig runt muskelfibrena och löper ut som Ia-afferenter (romersk etta) till CNS. Dessa kan mediera muskelförlängningen vid exempelvis käkslutarreflexen, se fråga nedan.

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> **6. I en muskel finns två speciella sinnesceller, muskelspolar och golgi senorgan. Vad förmedlar dessa för information till det centrala nervsystemet?**

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> **//Muskelspolar//** medierar muskelförlängningen vid exempelvis käkslutarreflexen (eller sträckreflexen). De svarar alltså på frågorna ”Hur mycket gapar underkäken?” samt ”Hur snabbt öppnas underkäken?”. De centrala områdena av de intrafusala fibrerna har inga myofilament och är därför icke-kontraherande. Dessa områden kommer istället att agera som receptiva ytor på muskelspolen och förmedla sensoriskt input till CNS, facialt genom den mesencephala trigeminuskärnan. Muskelspolar delas in i två grupper: > <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Muskelspolarna kommer även vara aktiva vid muskelkontraktion. Det här sker genom att muskelspolens känslighet kan regleras av CNS, då gamma-motorneuron höjer muskelspolens känslighet. Genom att gamma-motorneuronen aktiveras kommer det ske en kontraktion av ändarna på den intrafusala fibret. Detta leder i sin tur till att resterande del av intrafusala fibret, innanför ändarna, kommer att förlängas och muskelspolen kan då vidarebefodra information om förlängningen.
 * 1) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">1. //** **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Primary sensory endings //**//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> – //<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">änden av stora axon som omsluter muskelspolens centrum. Stimuleras av båda hasigheten och graden av stretch.
 * 2) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">2. //** **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Secondary sensory endings //**//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> – //<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">änden av småaxonsom omsluter spoländarna. Stimuleras endast av graden av stretch.


 * //<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Golgi senorgan //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> har hittats i tuggmuskler på djur, men det är tveksamt om de finns i människan tuggmuskler. De finns dock i övriga muskler. De förmedlar kontraktionskraft. Det här sker genom att Ib-afferenter finns invävda i muskelns senor. När det sker en kontraktion kommer sentrådarna att stramas åt och Ib-afferenterna att deformeras à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> skickas information om ”hur mycket muskeln drar på senfästet”. Skulle golgi senorgan finnas i våra tuggmuskler skulle de i sådana fall informera om ”hur stor kraft muskeln utövar på underkäken”.


 * //<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">(Frågan utgår enligt Lars-Gunnar) //**
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">7. Vad har cerebellum (lillhjärnan) för roll i motoriken? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> Cerebellum kommer bearbeta input från motorcortex, olika hjärnstamskärnor och sensoriska receptorer. På så sätt kan lillhjärnan ge den rätta timingen och //koordinationen//. Den här aktiviteten sker omedvetet. I princip alla axon som går in och ut ur cerebellum gör det ipsilateralt – till och från samma sida av kroppen. Det här kan jämföras med de kontralaterala axonen i hjärnbarken. Cerebellum har kontakt med hjärnstammen (förlängda märgen, bryggan och mitthjärnan) via ”cerebellar peduncles”: > <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Cerebellum deltar alltså i finjustering av vår motorik: > >> >> Denna information (a+b) kommer göra att cerebellum kan bedöma kroppsposition och vilket håll kroppen rör sig mot. >> >> >> <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Man kan likna hela processen vid en autopilot som jämför ett flygplans instrument med den förutbestämt kartlagda rutten. Den justerar därefter eventuella felaktigheter (höjd, riktning, hastighet) för att överensstämma med rutten.
 * 1) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">1. //** **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Superior cerebellar peduncles //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> – kopplar samman cerebellum med mitthjärnan. Bär på information från neuron i cerebellum via thalamus till motoriska cortex.
 * 2) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">2. //** **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Middle cerebellar peduncles //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">– kopplar samman c. med hjärnbryggan. Bär på enkelriktad information från hjärnbryggan och förmedlar viljestyrd motorisk aktivitet som initieras av motoriska kortex.
 * 3) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">3. //** **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Inferior cerebellar peduncles //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">– kopplar samman c. med förlängda märgen. Förmedlar sensorisk information från muskel-proprioceptorer i kroppen och från vestibulära kärnor i hjärnstammen, som är ansvariga för balans.
 * 1) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">1. //** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Motoriska kortex förmedlar, via kärnor i hjärnstammen, cerebellum om dess intention att inleda viljestyrda muskelkontraktioner.
 * 1) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">2. //** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Samtidigt tar cerebellum emot information:
 * 2) <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">a. Från proprioceptorer i kroppen, som förmedlar anspänning i muskler och senor samt leders position
 * 3) <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">b. I form av visuell samt balansmässig information
 * 1) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">3. //** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Kortex i cerebellum kommer nu att beräkna det bästa sättet för att koordinera kraft, riktning och grad av muskelkontraktion för att bibehålla kroppshållning och ge mjuka, koordinerade rörelser.
 * 1) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">4. //** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Nu skickas en ”blueprint” för att koordinera rörelsen, via tidigare nämnda ”cerebellar peduncles”, till motoriska kortex.

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> På samma sätt jämför cerebellum kontinuerligt kroppens aktivitet med de högre systemens ursprungliga intentioner och korrigerar felaktigheter därefter.

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> **8. Vad menas med en ”mastikativ sekvens”?**
 * //<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">(Frågan utgår enligt Lars-Gunnar) //**

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> En mastikativ sekvens beskriver rörelserna som är inblandade hela vägen från intag av en matbit tills den sväljs. Den delas principiellt in i tre faser: > <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Dessa tre steg leder gemensamt till att bolus bildas – en klump av finfördelad mat. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Mer detaljerat är processen enligt nedan: <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Mekanoreceptorer i munslemhinnan kommer att stå för frågan ”Storlek OK?” och ”avkänning av konsistens – sväljbar?”. Det här kan illustreras genom att man bedövar munslemhinnan à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> sväljer för stora matbitar à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> bevisar att mekanoreceptorer i munslemhinnan är viktiga. //<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">(YouTube – My X-ray swallows) (Sista sida på Lars-Gunnars föreläsning) //
 * 1) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">1. //** **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Avbitning //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">– mha incisiver. Man biter av en tugga av maten.
 * 2) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">2. //** **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Reduktionsfas //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> – mha molarer. Man sönderdelar, tuggar, maten.
 * 3) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">3. //** **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Transport //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> – mha tunga och kinder. Transporten sker både medialt och lateralt under reduktionsfasen, samt givetvis även till molarerna när reduktionsfasen ska inledas.

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> Sväljprogrammet utlöses när maten är tillräckligt sönderdelad. Det sker genom att:
 * 1) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">1. //** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Tungan pressar bolus upp mot gomtaket à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> bolus färdas bakåt
 * 2) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">2. //** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Palatum velum kommer höja sig, för att hindra bolus att komma in i näshålan.
 * 3) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">3. //** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Epiglottis sluts, för att hindra bolus att hamna i trachea.
 * 4) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">4. //** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Tungan trycker bolus ännu mer bakåt
 * 5) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">5. //** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Peristaltiska rörelser i esophagus gör att bolus färdas ner.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> 9. Vad är en monosynaptisk sträckreflex? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> Sträckreflexen har sitt ursprung från att muskelspolar förlängs väldigt fort. Det kan illustreras med att slå en liten hammare mot knät: <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Funktionen hos sträckreflexen är att kompensera för ett oväntat motstånd som ger en plötslig förlängning av muskeln à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> muskelspolar aktiveras (Ia-afferenter) à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> sträckreflexen ger ett ”extra krafttillskott” à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> muskelns längd återställs. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">I exemplet ovan kommer alltså slaget med hammaren på knät göra att muskeln förlängs à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> muskelspolar aktiveras à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> kontraktion av översida lår à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> knät skjuter upp i luften. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Ett annat exempel är om man bär på en fruktbricka och en banan läggs på fruktbrickan under pågående rörelse à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> ökad vikt à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> förlängning av muskeln à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> sträckreflexen stadgar upp armen. Käkslutarreflexen är en monosynaptisk sträckreflex – se fråga 14.
 * 1) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">1. //** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Slag mot senan vid knät kommer att ge en liten men snabb förlängning av muskeln (ovansida lår)
 * 2) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">2. //** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Längdförändringen aktiverar Ia-afferenter på muskelspolarna
 * 3) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">3. //** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Ia-afferenter kommer //monosynaptiskt// excitera motsvarande alfa-motorneuron via en reflexbana
 * 4) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">4. //** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Motsvarande muskel som blivit förlängd exciteras och kontraheras
 * 5) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">5. //** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Knät åker upp i luften

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> **10. Vad har incisiver och molarer för funktion i tuggmotorik?**

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> Incisiver och molarer har periodontalreceptorer, se fråga 11.
 * 1) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">1. //** **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Avbitning //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">– mha incisiver. Man biter av en tugga av maten.
 * 2) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">2. //** **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Reduktionsfas //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> – mha molarer. Man sönderdelar, tuggar, maten.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> 11. Vad är en periodontalreceptor och vad har den för funktion? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> Periodontalreceptorer (PDR) finns bland periodontalligamenten och är av typen Ruffinis. Dessa kommer att känna av kraftbelastning i tänder. De är riktningskänsliga, vilket innebär att de aktiveras olika beroende på vilket håll kraften är riktad (mesialt, distalt, lingualt, distalt, upp, ned etc). Hjärnan kan sedan vidare bestämma riktningen på kraften som tänderna utsätts för. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">De är viktiga vid vår förmåga att reglera bitkraften och riktningen på denna. Man kan exempelvis hålla fast en jordnöt mellan sina incisiver utan att bita av den – hold-fasen. Därefter kan man bita hårdare, varpå jordnöten delas – split-fasen. Om den periodontala vävnaden bedövas kommer hold-fasen vara helt oregelbunden, eftersom man inte kan känna av bitkraften med sina PDR. Man kommer även bita snett, eftersom man inte kan känna av bitkraftens riktning. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Om man intar hård föda, exempelvis en jordnöt, kommer PDR göra att vi applicerar mer bitkraft för att tugga den. Vid intag av mjuk föda kommer de istället att göra så vi applicerar mindre bitkraft för att tugga. Det här gör att vår bitkraft kan anpassas efter födan och reduktionsfasen blir mer effektiv. Vid intakta PDR kommer EMG visa en större aktivitet hos masseter i början av tuggningen (mer bitkraft), för att sedan minska med tiden, i takt med att maten blir mer sönderdelad. Detta fenomen går inte att betrakta hos patienter med implantat, där PDR saknas. Då blir bitkraften hela tiden är lika stor och för låg för att sönderdela hård föda effektivt.

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> **12. Vad menas med ett motoriskt program?**

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Motoriskt program innebär att det finns en nervcellskrets som fungerar självständigt, ytan att behöva yttre stimuli för att fungera, och kan ge upphov till exempelvis gångrörelser. Detta kan experimentellt ske vid elektrisk stimulering av hjärnstamskärna. Exemplet om katten! Hjärnstamskärnan kommer fungera som en på/av-knapp för gångrörelserna och gångrörelserna kommer således sluta när stimuleringen slutar. Det finns en bana från hjärnstammen ner till ryggmärgen som aktiverar gångrörelser. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Om man gör en komplett ryggmärgsöverskärning, dvs. att ryggmärgen inte har kontakt med hjärnan, och tar bort det sensoriska inflödet från bakbenen på katten kommer gångrörelserna ändå att fortsätta vid stimulering à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> basal gångrytm är ett centralt motoriskt program i ryggmärgen. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Genom nedåtstigande banor från hjärnan (från hjärnstammen i exemplet med katten) kan man alltså utföra viljemässig styrning av det motoriska programmet - start/stopp, hastighet, tänk Monty Pythons Ministry of silly walks. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Vi har liknande motoriska program för tuggmotorik. ”Tuggprogrammet” ligger i hjärnstammen, som skapar tuggrytmen. Genom viljemässig reglering från motorcortex, ned i pyramidbanan, kan vi starta eller stoppa tuggandet. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Hjärnstammen kommer ständigt ta emot signaler från receptorer i munhåla, tänder och tuggmuskler och finjustera tuggningen därefter. Genom trigeminusnerven, närmare //N. mandibularis//, kan det sedan orsakas alternerande rörelser, där käköppnare och käkslutare aktiveras lott om lott. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">(Det här sker genom att signalerna fortsätter från pyramidbanan, vidare till GCO – där det bildas en klockrytm av AP. Det har ännu inte skett någon separation mellan aktivering av käköppnare-käkslutare. Det här sker istället i nästa steg, då signalen löper vidare till PCRF och två olika celltyper aktiveras, beroende på om käköppnare eller käkslutare ska vara aktiva. Celltyp B är aktiv vid käköppning, och celltyp A är aktiv vid käkslutning. De alternerande rörelserna förmedlas genom trigeminusnerven.)

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> **13. Vad mäter man med ett EMG?**

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> EMG = elektromyografi. Man mäter hur pass aktiva musklerna är genom att registrera elektriska signaler från muskler mha elektroder. När en motorisk enhet aktiveras kommer det ge upphov till en AP i muskelfibrerna, vilket leder till kontraktion. Det kommer bildas en extracellulär ström på //utsidan// av varje enskilt muskelfiber. Strömmen är väldigt svag, men tillsammans kan många muskelfibrer ge upphov till spänningsskillnader som man kan avläsa med elektroder på hudytan. Detta kan sedan illustreras grafiskt som en kurva för muskeln, i ett elektromyogram. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Detektion, förstärkning och registrering av spänningsförändringar i huden kallas **//elektromyografi//**. Registreringen kallas **//elektromyogram//**.

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> **14. Vad är en käkslutarreflex?**

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Käkslutarreflexen är en monosynaptisk sträckreflex. Den återfinns i //M. masseter//. Den kan illustreras med att man slår med en hammare på underkäken à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> muskelspolar förlängs à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> Ia-afferenter aktiveras à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> monosynaptisk excitation av motsvarande alfa-motorneuron i den motoriska trigeminuskärnan à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> masseter kontraherar à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> käkslutning. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Käkslutarreflexen utlöses även vid plötsligt ökat tuggmotstånd: <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Även muskelspolarna i käkslutarreflexen kan regleras av CNS genom gamma-motorneuronen. Dessa gör att en muskelkontraktion leder till en kontraktion av ändarna på de intrafusala fibrerna à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> resterande del av muskelspolen, innanför ändarna, förlängs à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> informaton om muskelförlängning kan vidarebefodras. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Tuggprogrammet kommer att ständigt ligga och justera motorneuronen i den motoriska trigeminuskärnan. På detta har man sedan gamma-motorneuronen som gör att muskelspolarna hålls fungerande även vid en kontraktion. Slutligen ligger käkslutarreflexen ovanpå detta och ger en reflexmässigt ökad bitkraft. Det sker en samverkan mellan alla dessa system. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Det sker även en samverkan mellan käkslutarreflexen och tuggprogrammet. Trigeminusnerven kommer att leda motorneuron till käköppnare och käkslutare. Motorneuronen till käkslutarna kommer inhiberas under käköppning. Detta beror på att en förlängning av käkslutarna, vilket skulle ske under käköppning, leder till en ökad risk för att käkslutarreflexen utlöses (då muskelspolarna förlängs).
 * 1) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">1. //** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Käkslutarmuskler förkortas inte som förväntat (eller inte alls), pga en väldigt hårt matbit. Man ”gapar för mycket”.
 * 2) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">2. //** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Högre aktivitet från muskelspolar i käkslutare, genom Ia-afferenter. Muskeln är ju längre än förväntat pga det ökade tuggmotståndet.
 * 3) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">3. //** <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Reflexmässigt ökad bitkraft (via käkslutarreflexen), för att kompensera för den hårda matbiten.

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> Motorneuronen till käköppnare kommer däremot inte inhiberas, eftersom de inte har muskelspolar, och därför inte kan inducera någon liknande sträckreflex.

//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14pt;">Lukt och smak – Ingela // > > > > <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">(Utöver de fem grundsmakerna diskuteras det huruvida fettsyror och vatten är ytterligare grundsmaker. Fettsyror agerar ofta som förstärkare av andra smaker, exempelvis fett-salt (popcorn med smör och salt). Vatten har ev. en egen smakreceptor.)
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">15. Vilka är de fem grundsmakerna? **
 * 1) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">1. //** **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Bitter //****<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> – **<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">förmedlas via alkaloider (kvävehaltiga ämnen) som nikotin, koffein. Oftast är giftiga örter väldigt bittra à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> finns ett överlevnadsvärde i att känna av bitter smak à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> spotta ut det som är giftigt.
 * 1) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">2. //** **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Salt //****<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> – **<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">förmedlas via metalljoner, särskilt natriumjoner, Na+. Viktig för att upprätthålla saltbalansen.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Om man är saltbristig à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> söker sig till salthaltig mat. Exempelvis vid graviditet där mycket fostervatten bildas.
 * 1) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">3. //** **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Sött //****<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> – **<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> ger oss vår energi, i form av glukos.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Vi kan även känna igen artificiella söta smaker, så som aspartam.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Blodsockerfall à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> söker sig till söt mat innehållande sockerarter (sött).
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Finns inte hos katter (mjau).
 * 1) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">4. //** **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Surt //****<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> – **<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">förmedlas via vätejoner, H+. Om något är för surt à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> kan skada slemhinnan à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> ökad salivmängd för att neutralisera syran.
 * 1) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">5. //** **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Umami //****<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> – **<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">förmedlas via proteiner och aminosyror (ffa glutamat).
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Glutamat förmedlar ”köttsmaken” i en köttbit och finns även i smaken av gammal, härdad ost.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">I färdigmat tillsätts MSG (mono-sodium-glutamat) à <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> får en ”köttigare” smak.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">16. Hur fungerar smaktransduktionen? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Smaklökar finns ffa på tungan. Där ligger de i kryptorna på de olika papillerna. När man intar föda kommer smakämnen att sköljas ned av salivet till kryptorna och smaklökarna kan då känna av smaken. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">En smaklök består av flera smakceller (det är inte nervceller!) som nybildas var 10-20:e minut från basalceller. Basalt på smakcellen löper det ut gustatoriska afferenta axon (smakfibrer) som förmedlar smaken vidare. Apikalt på smakcellerna sitter det smakreceptorer, som kan känna av smaker. Smakreceptorerna finns i form av: <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Oftast finns det endast en typ av smakreceptor per smakcell. Däremot kan det finnas överlapp i vissa smakceller, där exempelvis sött och umami kan förmedlas från samma smakcell. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Smakreceptorer återfinns även i magsäcken, tarmar och pankreas där de förmodligen bidrar till matsmältning och aptit/insulinproduktion. Bitterreceptorer (smakreceptorer som känner av smaken bitter) finns i luftvägar, där de kan inducera nysningar och hosta. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Aktivering av en smakreceptor på en smakcell, en sk receptorcell, sker genom ett smakstimuli. Aktiveringen leder till frisättning av ATP som diffunderar till intilliggande cell, en sk presynaptisk cell. Den presynaptiska cellen kommer frisätta serotonin, som aktiverar de gustatoriska afferenta axonen (smakfibrerna). Det är alltså den presynaptiska cellen som har kontakt med smakfibrerna, inte receptorcellen. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Smakerna särskiljs genom //labelled line// (likt de sensoriska systemen, Sergeis del). Information från smakceller med samma sorts smakreceptorer kommer då att löpa i separata banor (axon) från andra smakreceptorer hela vägen upp till cortex. En smaklök som innehåller smakceller som förmedlar bitter, salt, sött, surt och umami kommer då ha olika axon för alla 5 grundsmaker upp till cortex. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Smakfibrerna löper upp till thalamus, där de kopplas om, vidare till primära gustatoriska cortex i parietalloben. Det är här som upplevelsen av smak genereras (//thalamocortical gustatory pathway//). Notera att all ”smak” inte är smak, exempelvis kan capsaicin i chili aktivera TRPV1 (värmesmärta) och menthol från halstabletter aktivera TRPM8 (kylsmärta). <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Smaken kommer att behandlas via två olika banor, //pathways//: > >
 * 1) <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">1. **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">G-proteiner //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> som inducerar intracellulära mekanismer. Umami, sött och bittert förmedlas på detta sätt.
 * 2) <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">2. **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Jonkanaler //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> som kan öppnas för sura smaker (H+) och salta smaker (Na+).
 * 1) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">1. //** **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Thalamocortical gustatory pathway //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;"> – stimulus identification. Det här är den ”raka vägen”, där sur mat smakar surt, söt mat smakar sött etc.
 * 1) **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">2. //** **//<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Ventral forebrain gustatory pathway //**<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">– ingestive motivation. Här sker en högre bearbetning av smaken i orbitofrontala cortex.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Det läggs en bedömning/värdering på smaken.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Sammanställer konsistens, temperatur och skapar en helhetsbild.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Exempelvis smakar maten godare om man äter den med någon man tycker om, jämfört med om man äter maten med någon man inte tycker om.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">17. Hur aktiveras en olfaktorisk receptorcell? **
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">17. Hur aktiveras en olfaktorisk receptorcell? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Olfaktoriska receptorceller återfinns i det olfaktoriska epitelet, på taket i näshålan. Receptorcellerna har dendriter som löper ut och slutar i cilier på ett lager av mukus. Dessa cilier ökar den totala absorptionsytan, likt villi i mag-tarmkanalen. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">En odorant kommer att binda in till en receptor på cilierna, som är kopplade till ett G-protein. G-proteinet kommer aktivera en intracellulär kaskad, som slutligen leder till depolarisering genom att Na+ och Ca2+ kan flöda in. Det uppstår en receptorpotential. Om tröskelvärdet uppnås kommer en aktionspotential att uppstå i olfaktoriska receptorcellen, som sedan fortleds via dess axon och fortsätter in i olfaktoriska bulben, vidare genom luktnerven (N. olfactorius). <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Varje olfaktoriskt receptorcell kan aktiveras av flera odoranter. Varje odorant kan också binda till flera receptorceller. Det är kombinationen av vilka receptorceller en odorant binder in till som gör det möjligt att skilja på dofter. Ett unikt kombinationsmönster ger igenkänningen av en viss doft.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">18. Vad sker i olfaktoriska bulben? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Axonen från de olfaktoriska receptorcellerna kommer fortsätta upp i olfaktoriska bulben. Där samlar de ihop sig till en klump och möter dendriter från olfaktoriska bulben vid sk glomeruli (=nystan). I dessa glomeruli medieras kontakten mellan receptorcellerna och dendriterna enbart via synapser, det finns alltså inga nervceller närvarande. Varje glomeruli är innerverat av mitralceller, som kommer förfina aktionspotentialen, amplifiera den och sedan skicka den vidare genom luktnerven. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Olfaktoriska bulben kommer alltså göra det som thalamus brukar göra, där den samordnar och organiserar sinnesintrycken.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">19. Var sker den centrala bearbetningen av lukt och smak? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Mitralcellerna kommer att projicera vidare direkt till primära luktcentrum som är lokaliserat i piriformcortex i temporalloben. Mitralcellerna projicerar endast ipsilateralt – alltså intryck från vänstra/högra näsborre projiceras till varsin sida av cortex. Däremot finns det commisurala förbindelser mellan cortex, vilket möjliggör kommunikation mellan de två områdena. Det här gör att lukter kommer behandlas bilateralt. Om man exempelvis bara känner en ”farlig doft” med ena näsborren kommer det ändå leda till att doften uppfattas av hjärnan och tolkas som farlig. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Även smak kommer bearbetas i cortex, närmare bestämt primära gustatoriska cortex i parietalloben (se fråga 16). <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">Smakstimuli kan dessutom aktivera celler i piriformcortex i temporalloben (alltså där lukt bearbetas) genom smakreceptorer på tungan. Det här innebär att det sker en modifiering av luktbearbetning direkt av smaken. Mekanismen beror på att det finns konvergens mellan smak och lukt på enskilda celler i cortex. <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 12pt;">På samma sätt som smak behandlas i orbitofrontala cortex, för att skapa en helhetsbild, kommer även lukt göra det.