TP3MO1+Tumörbiologi+instuderingsfrågor


 * INSTUDERINGSFRÅGOR – TUMÖRBIOLOGI - GÖRAN **
 * Tumörpatologi – genetik, ärftlighet, epidemiologi **


 * 1. Vad menas med att tumörer är genomiska sjukdomar? **

Tumörer är genomiska sjukdomar eftersom de ger förändringar i arvsmassan, ärftligt (10%), som sporadiskt (90%). DeT finns translokationer och deletioner.


 * 2. Vad menas med att tumörer är monoklonala? **

Ursprung från en cell.

 **3. Vilka huvudtyper av kromosomförändringar återfinns i tumörer? Vad karakteriserar dessa?** > >
 * //Primära: // Tumörspecifika (diagnostiska) och av patogen betydelse, vilket innebär att de är av betydelse för tumörens uppkomst.
 * //Sekundära: // Inte av patogenetisk betydelse. Utan relaterade till tumörprogression. Kan ha prognostisk betydelse. Uppkommer under tillväxt.
 * 4. Vad menas med tumörspecifika kromosomförändringar? Ge exempel! **

Ex: Philadelphia kromosom, primär kromosomförändring. Translokationer i samband med tumörer är vanligast. Har med uppkomsten av tumören och inte tillväxten att göra.


 * 5. Onkogener – normala funktioner, mekanismer för aktivering. **

Onkogen = Aktiverad proto-onkogen. Det är dominanta gener på cellulär nivå. Det räcker med en mutation i ena allelen för mutation. De kodar för kinaser och har receptorerer för tyrosinkinaser. Skall aktiveras för mutation. __Normala funktioner: __<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Kodar för proteiner som styr bland annat: > > > > > __<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Mekanismer för aktivering: __ > > > >
 * //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Celltillväxt //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">. Ex: cyklin D – cellcykelregulator. Andra ex: är tillväxtfaktorer.
 * //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Reglering av genaktivitet: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Ex: Transkriptionsfaktorer och nukleära receptorer.
 * //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Signaltransduktion (RAS): //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Ras-gener är de vanligaste onkgenen i cancer.
 * //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Mutationer: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är det vanligaste
 * //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Kromosomrearrangemang: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> främst translokation.
 * //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Genamplifiering: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Man gör extra kopior av gener vilket gör att fler proteiner skapas.
 * //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Virustransduktion: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Virus kan sätta sig på onkogenen och ta kontroll av denna och styra aktivering.
 * <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">6. Tumörsuppressorgener - normala funktioner, mekanismer för inaktivering. **

__<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Normala funktioner __<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">: Tumörsuppressorgener är recessiva, båda allelerna måste inaktiveras för att funktionen ska slås ut. De är ofta muterade i ärftliga cancersyndrom. Tumörsuppressorgener kodar för proteiner involverade i: > > > > __<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Mekanismer för inaktivering: __ > > >
 * 1) <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">1. //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Transkriptionell reglering: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> de aktiverar andra geners aktivitet.
 * 1) <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">2. //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Celladhesion**:** //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> minska celladhesion (loss of function), när de är inaktiverade och detta ökar tumörutvecklingen.
 * 1) <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">3. //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Reglering av apoptos: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Minskad eller upphävd apoptos vid inaktivering.
 * 1) <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">4. //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Genomisk stabilitet: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> När de är inaktiva ökar de risken för translokationer och deletioner.
 * //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Mutation – //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">så att ett defekt protein bildas
 * //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Deletion //
 * //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Hypermetylering: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Metylering av promotorer stänger av gener.
 * <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">7. DNA-reparationsgener – hur bidrar de till tumörutveckling? **<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> **Exempel på tumörsjukdomar där de är muterade.**

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Dessa DNA-reparationsgener influerar organismen att laga icke-dödlig skada i gener, inkluderat proto-onkogener, tumör-suppressorgener och gener som reglerar apoptos. En funktionsnedsättning i DNA-reparationsgener kan predisponera celler att sprida mutationer i generna och därför till okontrollerad vävnadstillväxt. <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ex på tumörsjukdom: mutationer på mismatch repair genes kan ge ärftlig icke polypös colon-cancer. Mutationer på excision repair genes kan ge: Xerodoma pigmentosum.

//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Olika typer: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Fusionsonkogener och fusionsproteiner. //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Uppkomstmekanismer: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Translokation. //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Funktioner: // <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vissa fusionsproteiner har tyrosinkinasaktivitet. Så läkemedel som fungerar som tyrosin-inhibitor kan se till så att proteiner inte aktiveras.
 * <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">8. Fusionsgener – olika typer, uppkomstmekanismer, funktioner. **
 * <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fusionsproteiner fungerar som aktiverade onkogener.
 * <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Abnorm reglering av genaktivitet
 * <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Abnorm celltillväxt
 * <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Abnorm signalöverföring


 * <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">9. Dominanta och recessiva gener – definitioner. **

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">För en dominant gen krävs att endast en allel har en egenskap för att den egenskapen ska uttryckas. <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">För en recessiv gen krävs att båda allelerna har egenskapen som ska uttryckas.


 * <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">10. Hur vanligt är det med ärftliga tumörsjukdomar? Vilken typ av arvsgång följer de? Vilka typer av gener orsakar ärftliga tumörsjukdomar? **

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ungefär 10 % av alla tumörsjukdomar är ärftliga, genom ägg eller spermie. Man föds inte med cancer utan ärver risken till cancer. Så cirka 50 000 nya cancerfall i Sverige varje år. Ungefär 300 000 har cancer i Sverige idag. De följer en Mendelsk nedärvning. <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Högrisk och lågriskgener är ärftliga gener som orsakar tumörsjukdomar. Högriskgener ärvs från föräldrar, svarar för 10 %. Lågriskgenerna har vi i form av SNP (Single Nucleotide Polymorphism). En kombination av SNP kan ge liten ökad risk för tex bröst/ prostatacancer.

> <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Exempel på olika typer av ärftliga tumörsjukdomar:
 * <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">11. Vad karakteriserar ärftliga tumörsjukdomar? Ge exempel på olika typer av ärftliga tumörsjukdomar. **
 * 1) //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">1. // //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Tidig debut av tumörsjukdomar: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> tidigare än om man inte hade en ärftlig cancer.
 * 1) //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">2. // //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Multipla tumörer hos en och samma individ: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> tydlig indikation på att det är ärftligt.
 * 2) //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">3. // //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Man har en eller flera förstagradssläktingar med cancer. //

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Saethre-Chotzen syndrom.

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Cancer som går under ”Li-Fraumeni syndrom”: bröstcancer, hjärntumörer, leukumi.

> > > > > > > > > <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Karakteriserande drag: > > <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Syndromet leder till en ökad risk för att drabbas av bröstcancer.
 * <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">12. Utvecklingen av tumörer är en flerstegsprocess. Beskriv olika steg i utvecklingen av kolorektal cancer. **
 * 1) <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">1. Aktivering av onkogener
 * 1) <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">2. Inaktivering av tumörsuppressorgener
 * 1) <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">3. Inaktivering av gener som reglerar genomisk stabilitet.
 * 1) <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">4. Epigenetiska förändringar (hyper-/hypometylering).
 * <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">13. Hur vanligt förekommande är cancer i världen respektive i Sverige? Vilka tumörformer är vanligast i världen och i Sverige? Ge exempel på tumörformer som ökar respektive minskar i antal? **
 * <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Cancer i världen: 10 miljoner i världen. 50 000 i Sverige.
 * <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Cancerförekomst i världen: Lung, bröst, colorectum, mag, lever.
 * <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Cancerförekomst i Sverige: Prostata, bröst, hud (exkl. melanom), colon, lung.
 * <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Hudcancer ökar bland båda könen, både malignt melanom och andra hudcancertyper. Prostatacancer fortsätter att öka och även bröstcancer.
 * <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Cancer som minskat: Cancer i magsäck, lever och bukpottskörtel hos både män och kvinnor.
 * <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">14. Vad karakteriserar Saethre-Chotzen syndrom och på vilket sätt är detta syndrom förknippat med cancer? **
 * //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Kraniosynostos //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">: för tidning slutning av kraniets suturer.
 * //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ptos: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> hängande ögonlock.
 * //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Syndaktyli: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ankhud, simhud, sammanhängande fingrar och tår.
 * //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Autosomal dominant nedärvning //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">, genen heter: TWIST 1.