Tentamen+TP4MO2

=** Kariologi **=


 * Uppkomsten av en kariesskada beror på en rad faktorer. En del är direkt involverade i sjukdomsuppkomst medan andra kan påverka processen indirekt. Diskutera kring de viktigaste direkta och indirekta faktorerna för uppkomst av sjukdom och hur de samverkar. **


 * 38-årig man. Ny patient. Senaste undersökning för 18månader sedan. Bedöm aktuella kariologiska status. **


 * Diskutera kariesförekomst under senaste 200 åren och viktigaste faktorerna för utveckling. **


 * Den aktuella kariesbilden hos en patient beskrivs ofta genom så kallade kariologiska index som tex DMFT. Vad står bokstäverna för? Diskutera kring varför det kan vara värdefullt att beräkna kariologiska index. **


 * En vanlig etiologisk faktor till erosionsskador är intag av drycker. Diskutera kring de olika faktorer som avgör en drycks erosiva förmåga (potential). **


 * Diskutera kring salivens kariesskyddande förmåga samt varför nedsatt salivsekretion leder till ökad kariesrisk. En viktig kariesskyddande egenskap hos saliven är eliminationshastigheten (clearance). Beskriv vad som avses med detta begrepp samt vilka faktorer som påverkar denna funktion. **


 * Fermenterbara kolhydraterna utgör en central roll i uppkomsten av kariessjukdom? Vilka ämnen ingår i denna grupp? Beskriv vad som sker vid den bakteriella nedbrytningen av dessa ämnen och hur detta är relaterat till demineralisation av emalj/dentin. **


 * Karies och dentala erosioner är två tillstånd som båda drabbar tandens hårdvävnad. Det finns vad gäller deras etiologi och manifestation av sjukdom både likheter och skillnader vid jämförelse mellan dessa bägga sjukdomar. Diskutera kring dessa likheter och skillnader. **

= = = Endodonti =

Pulpit behöver inte vara följd av nekros och behöver inte leda till nekros. De kliniska symtomen vid pulpit kan variera från symtomfrihet till kraftig värk. Vid pulpit kan nervfibrerna påverkas. Kan drabba äldre och yngre. Allvarlighetsgraden är ofta korrelerad till kariesangreppets hastighet och djup. Odontoblasterna kan påverkas även om kariesskadan inte når till pulpa. Dov, kraftig smärta från en tand med pulpit tyder på att skadan nått pulpa. Vävnadstrycket minskar inte alltid i den inflammerade delen av pulpan. Lymfocyter kan tränga in i pulpan pga arteriella venösa-shuntar.
 * Symtomatisk pulpit. **

Man kan inte utgå ifrån att nerver är opåverkade. Inte osannolikt att adaptiva immunsystemet är påverkat. Drabbar inte uteslutande unga individer med djupa kariesskador. Tand med AP kan reagera på externa stimuli. Behöver inte övergå i pulpanekros. Behöver inte övergå i symtomatisk pulpit. Kan utvecklas till pulpanekros utan att patienten märker. Om kariesaktiviteten ökar kan pulpiten övergå i symtomatisk form. Vid AP minskar normalt inte vävnadstrycket i den inflammerade delen av pulpan. I en tand med AP kan man förmoda att odontoblaster bildat reaktivt dentin.
 * Asymtomatisk pulpit **

AP behöver inte orsakas av en inflammation i kronpulpan. AP orsakas inte av i första hand inte av kariogena mikroorganismer som fått fäste i rotkanalsystemet. Många olika former av orala mikroorganismer kan infektera rotkanalsystemet och kan ha potentialen att orsaka AP. benresoptionen som uppstår vid ap orsakas inte av att bakterier bryter ner benets oorganiska komponenter. När AP orsakas av en extraradikulär infektion uppstår inte alltid en fistelöppning. När AP orsakar en tydlig benresorption finns risk för spridning av infektion. assympomatisk AP kan spontant övergå i symtomatisk form (flare-up) genom en förändring i rotkanalens ekologi. AP i form a radikulärcysta
 * Nekrotisk pulpa och asymtomatisk apikal parodontit. **

Orsakas behöver inte orsakas av en inflammation i kronpulpan. Orsakas inte i första hand av kariogena mikroorganismer (ex Streptococcus Mutans) som fått fäste i rotkanalsystemet. Många olika former av orala mikroorganismer kan infektera rotkanalsystemet och har potential att orsaka AP. Benresorption som uppstår vid AP orsakar inte av att bakterier bryter ner det. Leder inte alltid till fistelöppning vid extraradikulär infektion. Finns fortfarande risk för infektionsspridning vid tydlig benresorption. Kan spontant övergå i symtomatisk form (Flare-up) genom förändring i rotkanalens ekologi. AP i form av radikulärcysta uppstår inte bara om munhålans epitel växt ned genom rotkanalen. Fistel utgående från AP behöver inte vara true cyst. AP i form av radikulärcysta kan föreligga vid en rotfylld tand. AP är vanligare hos kvinnor än män. I populationer av vuxna individer i Europa förekommer röntgenologiska tecken på AP vid rotfyllda tänder i storkelsordningen 20%-50%.
 * Apikal parodontit med nekrotisk pulpa **


 * Vid en histologisk undersökning av pulpan i ett fall som ovan, vilken av följande celltyper kan förväntas återfinnas vid en i stor mängd i direkt anslutning till kariesangreppet om det visar sig att angreppet nått hela vägen in till pulpan? **


 * Patienten ovan uppvisar bland annat kliniska tecken på att stimuleringar som normalt inte är smärtutlösande (till exempel beröring) ger upphov till smärta från 46. Vad kallas detta fenomen? **


 * När de sensoriska nerverna aktiveras i samband med en inflammation i pulpan uppstår också en så kallad neurogen inflammation vilket bland annat innebär att så kallade neuropeptider bildas i nervcellernas kärnor, transporteras via axonen till pulpan, frisätts och påverkar inflammationsprocessen. Vilket av följande ämnen ingår i gruppen neuropeptider? **


 * Inflammationsprocessen i pulpan i en tand med symptomatisk pulpit innebär att en rad patologiska processer aktiveras. Vilka av följande förändringar av blodkärlen kan du förvänta dig finna i ett inflammerat område i pulpan? **


 * I beskrivningen av fallet ovan framgår att patienten efter stimulering av tanden 46 utvecklar en dunkande, dov smärta. Denna del av smärtupplevelsen brukar förknippas med att så kallade C-fibrer aktiveras. Vilket av följande påståenden avseende C-fibrer i pulpan är korrekt? **


 * Från den nekrotiska pulpan kan man förvänta sig att, efter provtagning, det går att odla ut ett antal olika typer av mikroorganismer. Vilken av följande grupper (familj) av mikroorganismer är mindre troligt att du finner i ett sådant odlingsprov? **


 * Det förekommer att en asymtomatisk apikal parodontit övergår i en symtomatisk apikal parodontit (exacerberar eller akutiserar). Det vill säga patienten utvecklar värk och ibland svullnad från tanden och området periradikulärt. Vissa mikroorganismer har i kliniska studier kunnat associeras till symtomatisk apikal parodontit. Vilken av följande grupper av bakterier är associerad till symtomatisk apikal parodontit? **


 * Vid en histologisk undersökning av apikalområdet av en tand med nekrotisk pulpa och asymtomatisk apikal parodontit kan man bland annat studera vilken sorts celler som finns i området. Variationen är stor, men endast ett av de nedanstående alternativen kan betecknas vara en typisk bild i ett fall som det som beskrivits ovan. Vilket alternativ beskriver bäst det förväntade svaret vid en histologisk undersökning av den periapikala vävnaden vid asymtomatisk apikal parodontit? **


 * I samband med asymtomatisk apikal parodontit kan ibland rotkanalsinfektionen få fäste på rotens utsida (utanför själva rotkanalen). Vilken beteckning används för ett sådant tillstånd i detta sammanhang? **


 * Asymtomatisk apikal parodontit kan även finnas vid rotfyllda tänder. Ibland används då beteckningen sekundär apikal parodontit eller persisterande apikal parodontit. Endast ett av nedanstående påståenden om sekundär apikal parodontit är korrekt. Vilket? **

= Parodontologi =

I rotkanalens mest apikala delar kan man se bakterier som delar sig. I rotkanalens apikala delar och omedelbart utanför den finns en mängd PMN celler. I rotkanalens apikala delar ses en mängd aktiverade odontoblaster som bildar irritationsdentin. I den apikala delen av rotkanalen ses en mängd små kanaler, så kallade sidokanaler, där det finns en stor ansamling av mikroorganismer. I högre förstoring kan man se att några mikroorganismer i rotkanalens apikala delar sannolikt tillhör gruppen Candida. Bakterier i den periradikulära vävnaden har inte fagocyterat de mineraliserade delarna av benet i den periradikulära vävnaden. I den periradikulära vävnaden ses en stor mängd kapillärer. I den periradikulära vävnaden finns stråk av epitelceller. I den periradikulära vävnaden finns mikroorganismer. Stora mängder osteoblaster som bildar nytt ben kan ses centralt i den periradikulära granulationsvävnaden. På rotens yta ses osteoklaster som resorberat delar av roten. I hög förstoring kan man se att osteoklasterna har flera cellkärnor.
 * Symtomatisk apikal parodontit **

Odlingsbara mikrofloran i rotfylld tand med AAP domineras inte av fakultativt anaeroba. Odlingsbara mikrofloran i rotfylld tand med AAP består inte av 10-tal olika arter. Rotfyllda tänder med AAP är inte så ovanligt. * Den apikala vävnadsreaktionen kan utgöras av en radikulärcysta. Mikroorganismerna koloniserar inte i form av planktoniska celler. * Vid AAP förekommer det att mikroorganismer fått fäste i den periapikala vävnaden utanför den rotfyllda kanalen. När rotfyllda tänder uppvisar AAP sitter infektionen ibland i den rotfyllda rotkanalen. Radikulärcystor vid rotfyllda tänder förekommer endast om rotkanalen innehåller bakterier. * I en rotfylld tand med AAP kan bakterierna interagera och bli antibiotikaresistenta. Rotfyllningen förhindrar inte quorum sensing.
 * Asymtomatisk apikal parodontit **


 * Komplettera nedanstående figur med följande vävnadsstrukturer; normal och inflammerad bindväv, epiteltyper, alveolärt ben, parodontal ligament, bindvävsfäste samt ange dessa strukturers dimensioner och avstånd till varandra och till emalj-cementgränsen (ECG) vid marginal parodontit med angulär bendestruktion/benficka. OBS! Undvik förklarande text. **


 * Vad är orsakerna till att vävnadsdestruktion vid parodontitutveckling i vissa fall leder till uppkomst av angulära bendefekter (s.k. infra-bony pockets) medan sjukdomsutvecklingen i andra fall resulterar i en jämn, horisontell bennivå? **


 * Vilka patologiska mekanismer kan förklara bendestruktion vid marginal parodontit. **


 * Vilka är de viktigaste kliniska kännetecknen för kronisk parodontit? Hur vanligt förekommande är den svåra formen av denna sjukdom (fästeförlust motsvarande 50% av rotens längd vid >80% av kvarvarande tänder) bland 40-åriga individer i Sverige. **


 * Vilka histologiska och fysiologiska förändringar i gingivan kan förklara ett rött, blankt och svullet (ödematöst) utseende? **


 * Beskriv de likheter och skillnader som finns mellan de friska/normala peri-implantära vävnadernas struktur och den vid tandens parodontium? **


 * Beskriv MIKROBIOLOGISKA likheter och skillnader mellan parodontit och peri-implantit. **


 * Beskriv HISTOLOGISKA likheter och skillnader mellan parodontit och peri-implantit. **


 * Beskriv utseende, lokalisation, sammansättning för sub-gingival tandsten. **


 * Beskriv utseende, lokalisation, sammansättning för supra-gingival tandsten. **

.
 * Vilken betydelse har tandsten för utveckling och progression av marginal parodontit? **
 * Nämn några systemsjukdomar som kan manifestera sig med en allvarlig parodontit. **


 * Din patient är 50 år gammal. Hon uppvisar blödning vid sondering på ca 80 % av tandytorna och har en benförlust generellt på ca 1/3 av rotlängden (ca 4-5mm CAL). **
 * Hur klassificerar du patienten? **
 * Hur vanligt är det att man har denna grad av sjukdom i denna ålder? **
 * Hur vanligt är det att man vid denna ålder uppvisar en yta eller mer med benförlust? **


 * Hur känner du kliniskt igen nekrotiserande gingivit och vilka orsaker kan finnas till att dessa tillstånd uppkommer? **


 * Beskriv hur mikroflorans sammansättning och mängd utvecklas i en tandköttsficka under ca 2 veckor från frisk till gingivit om inga munhygieniska åtgärder vidtas och beskriv också vilka mekanismer och faktorer som reglerar denna utveckling. **


 * Förklara den ekologiska plaquehypotesen, bakteriernas roll och det så kallade röda och orange komplexets **

= Bettfysiologi =


 * Ange prevalenssiffror för **
 * Återkommande huvudvärk **
 * Huvudvärk med förmodad bettfysbakgrund **
 * Käkledsknäppningar **


 * Ange troliga uppkomstmekanismer för: **
 * Käkledsosteoartrit: **
 * Käkledsdiskförskjutning med återgång: **
 * Myofasciell smärta **


 * Redogör för skillnader mellan kvinnor och män avseende smärta ur: **
 * Ett könsperspektiv **
 * Ett genusperspektiv **


 * Ange etiologiska faktorer för uppkomsten av: **
 * Dental attrition **
 * Dental erosion **
 * Dental abrasion **


 * Ange kliniska karaktäristika för: **
 * Dental attrition **
 * Dental erosion **
 * Dental abrasion **


 * Ange etiologiska faktorer för uppkomsten av käkledsosteoartrit. **


 * Ange kliniska karaktäristika för uppkomsten av käkledsosteoartrit. **


 * Förklara begreppet primär sjukdomsvinst. **


 * Förklara begreppet sekundär sjukdomsvinst. **

= Oral och maxillofacial kirurgi = = Cystor och tumörer =

1. Keratocystisk odontogen tumör 2. Radikulärcysta 3. Ameloblastom 4. Follikulärcysta 5. Odontom 6. Lateral parodontalcysta 7. Traumatisk bencysta 8. Cementom
 * Välj det mest passande svaret från listan nedan för respektive påstående/situation. Varje påstående kan förekomma en gång, flera gånger, eller inte alls. **

a) En relativt ovanlig, icke-odontogen, förändring som kan förekomma både i käkarna, men också i andra skelettdelar. Upptäcks oftast i åldrarna 10 – 20 år i samband med röntgenundersökning av annan orsak, och ses som en välavgränsad men oregelbunden unilokulär radioluscens. Förändringarna, som i huvud-halsområdet oftast finns i mandibeln är oftast asymtomatiska. Förekommer lika ofta hos båda könen. Etiologin till detta tillstånd är okänt.

A Keratocystisk odontogen tumör B Radikulärcysta C Cementom D Follikulärcysta E Odontom F Lateral parodontalcysta G Traumatisk bencysta H Ameloblastom
 * Välj det mest passande svaret från listan nedan för respektive påstående/situation. Varje påstående kan förekomma en gång, flera gånger, eller inte alls. **

a) Ses i alla åldrar men upptäcks oftast i 20-30-årsåldern. Kliniskt ses ibland som expansion av käkbenet och tänder i området kan vara mobila. Återfinns i både maxillan och mandibeln, men betydligt vanligare i mandibeln, och då i anslutning till M3. På röntgen ses den som en välavgränsad uni- eller multilokulär radiolucens med en tunn radioopak gräns. Kan resorbera rötterna på angränsande tänder.

b) Upptäcks vanligtvis i åldern 10-20 år. Ingen könsskillnad. Välavgränsade radioopaka lesioner. Röntgenologiskt omges lesionen oftast av en mer radiolucent zon som påminner om en parodontalspalt.

c) Medianålder vid diagnos: 35 år. Lika vanligt hos män, som hos kvinnor. Långsamt växande submukösa vävnadsbildningar, lösa tänder, förändrad ocklusion, parestesi och smärta. En sann neoplasm med okänd etiologi. Benigna men lokalt aggressiva. Viss risk för malignisering. Finns i flera histologiska typer.

d) Numer sannolikt den vanligast förekommande odontogena tumören.

A Terapeutiskt avlägsnande B Resorption C Karies på granntanden (andra molaren) D Follikulärcysta E Retentionsläget på visdomständer F Intern resorption G Profylaktiskt avlägsnande H Pericoronit
 * Tredje molaren **
 * Välj det mest passande svaret från listan nedan för respektive påstående/situation. Varje påstående kan förekomma en gång, flera gånger, eller inte alls. **

a) Rapporteras i litteraturen förekomma i upp till ca 5 % på granntanden b) Vertikalt är vanligast och helt horisontella är ovanligt. c) Den vanligast förekommande patologiska tillståndet som ses i anslutning till helt retinerade eller delvis retinerade visdomständer. d) Patienten har en retinerad visdomstand som är symptomfri men det finns kliniska tecken på patologi.

A Retentionsläget på visdomständer B Kliniska tecken på sjukdom C Karies på granntand D Pericoronit E Terapeutiskt avlägsnande F Cystor G Profylaktiskt avlägsnande H Symtom på sjukdom
 * Välj det mest passande svaret från listan nedan för respektive påstående/situation. Varje påstående kan förekomma en gång, flera gånger, eller inte alls. **

a) Ett patologiskt tillstånd i anslutning till retinerade M3 som är förekommande i upp mot 11% i stora patientmaterial. b) Smärta, svullnad, trismus, dysphagi c) Blödning vid sondering, palpationsömhet, svullnad, rodnad d) Detta patologiska tillstånd beskrivs förekomma i anslutning till helt eller delvis retinerade M3 i upp till 40% av alla fall.


 * Välj det mest passande svaret från listan nedan för respektive påstående/situation. Varje påstående kan förekomma en gång, flera gånger, eller inte alls. **

A Ameloblastom B Odontogen cysta C Malign tumör D Follikulärcysta E Kronisk lymfatisk leukemi F Benign tumör G Cysta H Odontogen tumör

a) Respekterar inte anatomiska gränser. b) Rödspräcklig lesion med ojämna begränsningar som växer till snabbt, kan spontanblöda. c) Utgörs av normala celler och växer långsamt. d) Har sitt ursprung i epitelrester som härstammar från tandutvecklingen och återfinns i käkarnas alveolarutskott.


 * Välj det mest passande svaret från listan nedan för respektive påstående/situation. Varje påstående kan förekomma en gång, flera gånger, eller inte alls. **

A Fibrös dysplasi B Benign tumör C Odontogen tumör D Follikulärcysta E Kronisk lymfatisk leukemi F Radikulärcysta G Residualcysta H Malign tumör

a) Respekterar anatomiska gränser b) Sår med ojämna begränsningar som inte läkar utan växer snabbt till c) Den vanligast förekommande cystan inom alveolarutskotten d) Har sitt ursprung i epitelrester som härstammar från tandutvecklingen och återfinns i käkarnas alveolarutskott.


 * Oral och maxillofacial radiologi **
 * Para ihop de bilagda bilderna A-F med påståendena nedan (ett påstående överensstämmer ej med någon av de bilagda bilderna)! Skriv bokstaven för den bild som stämmer överens med påståendet i rutan framför påståendet. Till varje bild finns det ETT påstående som överensstämmer helt med bilden. **

1. Oral lichen planus är en autoimmunsjukdom där autoantikroppar är av central betydelse. 2. Lichenoida kontaktreaktioner kan man av och till se i gommen. 3. Skillnaden mellan oral lichen planus och leukoplakier är att den senare innehåller plaque. 4. Homogen leukoplakier kan ibland malignisera. 5. Graft-versus-host disease och oral lichen planus domineras histopatologiskt av T-lymfocyter. 6. Oral lichen planus förekommer i storleksordningen 1 på 100 i den svenska befolkningen.
 * Vilka av följande påstående är korrekta: **

1. Herpetiform aftös stomatit är vanligare än stora återkommande aftösa sår. 2. Aftös stomatit är alltid associerad med en systemsjukdom. 3. Candida albicans påträffas mycket sällan oralt hos en frisk person. 4. Slemhinnepemfigoid drabbar i regel i gingivan hos äldre kvinnor. 5. Ett symtom på Behçets sjukdom är att patienterna kan ha knölros (erytema nodosum). 6. Primärinfektionen vid herpes zoster är vattkoppor.
 * Vilka av följande påstående är korrekt: **

Slemhinnepemfigoid drabbar inte bara orala slemhinnan och ögonen Slemhinnepemfigoid behandlar inte alltid med lokala steroider Vid slemhinnepemfigoid kan man se IgA och IgG-antikroppar i basalcellslagret. Condylom är ett humant papillomavirus som slår sig ner i basalcellslagret. Risken för malignicering vid en leukoplaki är större än vid en oral lichen planus. Herpes simplex typ I är inte ett DNA-virus som ger upphov till proliferativa förändringar. Aftös stomatit ger inte upphov till återkommande blåsor som orsakas av vitaminbrist. Celiaki är inte en allergisk reaktion som orsakar inflammation i tunntarmen (autoimmun) Vid en akut födoämnesallergi orsakar IgE-antikroppar en lokal inflammatin i vävnaden. Vid angulär cheilit kan man förutom candida se S. Aureus vid en odling. Nedsatt allmäntillstånd kan orsaka en oral svampinfektion. Oral svampinfektion drabbar inte endast den rörliga slemhinnan.
 * Sant **