Tentamen+TP6OR2+Materiallära


 * VT16 (ordinarie+omtenta augusti), HT15, VT14, HT13 (ej keram), VT13, HT12, VT12 **

Tentan är 30 poäng, 13 frågor (10p metaller, 10p polymer, 10p keram) G-gräns: 70% (21p/30) Instuderingsfrågor = Critical Questions från GUL, hittas i Phillips Science of dental materials


 * [[file:Materiallära HT2016.zip|Tenta från 2016HT]]**


 * ====Polymerer CBJ ==== || ==== ==== ||
 * ====Förklara följande nyckel-ord: ====

-MMA
|| ====Monomer: kemisk förening som kan reagera och bilda en polymer, minsta repeterande enheten i en polymerkedja ====

====Polymer: Långa ordnade kedjor (makromolekyler) som består av små repeterande enheter (monomerer) ==== ====“Kemisk förening bestående av stora organiska molekyler som bildas genom sammanslagning av många upprepande mindre monomerenheter” ====

====Polymerisation: när monomerer med en låg molekylvikt reagerar med varandra och omvandlas till en polymer med hög molekylvikt ====

==== ====

====Fria radikaler: en atom eller atomgrupp med en oparad elektron (R-), dessa orsakar reaktioner som initierar polymerisationen ====

====PMMA: Poly-Metyl-Met-Akrylat, en termoplast som används i dentala sammanhang genom att polymerisera monomerer (MMA), ====

====MMA: Metyl-Met-Akrylat, monomerer som används för att tillverka PMMA, kulor som blandas med pulversierat PMMA för att bilda protesbasmaterial ==== ||
 * ====Skriv in det passande nyckelordet för nedan definitioner. OBS att ett ord inte har någon definition – vilket ord är det och hur lyder dess definition? Skriv in detta vid h) nedan. ==== || ====a) Minskning eller eliminering av elastisk töjning (deformation per längdenhet) när en applicerad kraft tas bort ====

====b) Kemisk reaktion där låg molekylvikts-monomerer (eller små polymerer) omvandlas till högre molekylvikts material (högmolekylärt material) för att uppnå önskade egenskaper ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">c) Typ av makromolekyl som härrör från monomerer med den kemiska strukturen CH2=C(CH3)-COOR ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">d) Kemisk förening bestående av stora organiska molekyler som bildas genom sammanslagning av många upprepande mindre monomerenheter ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">e) Polymer gjord av två eller flera monomerer-arter men utan sekventiell ordning mellan mer-enheter längs polymerkedjan ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">f) Den temperatur vid vilken makromolekylär molekylrörelse börjar att tvinga polymerkedjorna isär. Således polymermaterial mjuknar vid värmepåverkan över denna temperatur ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">g) Polymermaterial som blir permanent hård när de upphettas över den temperatur vid vilken den börjar polymerisera och som inte mjuknar igen vid återuppvärmning till samma temperatur ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">h) Minsta beståndsdelen i en polymer, polymerer byggs upp av repeterande enheter av monomerer ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">i) Polymera material som består av linjära och/eller grenade kedjor som mjuknar när det upphettas över glas-övergångstemperaturen (Tg), vid vilken molekylär rörelse börjar att tvinga isär kedjorna ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">j) Förmåga hos en polymer att bete sig som en elastisk fast (fjäder) och som en trögflytande vätska (stötdämpare) ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">= Viskoelastisk
|| > ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;"> Förgreningar - raka packar sig mer än förgrenade → högre densitet → ökad hållfasthet ==== > ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;"> Tvärbundenhet - polymerkedjor ihopbundna med kovalenta bindningar → kan ej lösas i lösningsmedel, ingen smälttemp (härdplast) ==== > ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;"> Glastransitionstempratur (Tg) = påverkas av tvärbindning, kedjelängd, mjukgörare (negativt) ==== > ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;"> Kristallinitet = påverkas av kylningshsatighet (långsam = bäst), monomerers komplexitet (ju mindre komplexa desto bättre), förgreningar (försvårar tätpackning) ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Polymera material används för en mängd olika dentala applikationer och områden. Inom vilka två områden är det vanligt förekommande med tandtekniska polymera produkter samt ge ett exempel på en sådan produkt för dessa två områden ==== || # ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Protetik - proteser och proteständer ====
 * 1) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Bettfysiologi - bettskenor ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">a) Vad beror de polymera egenskaperna på och b) vad påverkar polymerers mekaniska egenskaper och fysikaliska beteenden? ==== || # ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Kedjans längd (molekylvikt) - längre → starkare polymer ====
 * 1) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Smälttemperatur = påverkas av graden av kohesion i polymeren, sidogrupper, intrassling, tätpackning, kedjelängd ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Förklara den strukturella skillnaderna mellan homopolymerer och sampolymerer (copolymerer). Utveckla ditt svar avseende sampolymerer (copolymerer). ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Vilka är de praktiska/kliniska fördelarna med att använda sampolymerer (copolymer resins) för dentala applikationer och vad är det som förändras? ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Homopolymerer: Polymerer som bara har en typ av repeterande monomer, ex -AAAAAAA- ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">VI designar sampolymerer själva för att få:

 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Bättre egenskaper på polymererna ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Ökad hållfasthet och dimensionsstabilitet ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Polymeren stelnar inte direkt vid kontakt med luft ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Härdning med UV-ljus (snabb behandlingsgång) ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Minskad temperaturkänslighet ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Det finns fyra typer av sampolymerer:

 * 1) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Alternerande: Monomererna förekommer som varannan monomer i polymerkedjan, -ABABABAB- ====
 * 2) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Slumpvis: Finns ingen ordning i hur monomererna förekommer, -AABABBABBB- ====
 * 3) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Block: Monomererna förekommer i stora block längs med kedjan, -AAABBBAAABBB- ====
 * 4) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Grenade sampolymerer: En monomer har en annan monomer bunden till sig i grenar ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Förklara varför det anges ett medelvärde då man talar om den totala molekylvikten för syntetiska polymerer? ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">En polymer är makromolekyl som består av flera olika komponenter. Komponenterna kan variera i sin kedjelängd och vikt. Därför vill man få en genomsnittlig vikt för den genomsnittliga kedjan i polymeren (Mw). Det är också relevant att få fram ett genomsnittligt värde på antal repeterande monomerer (Mn) ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Man använder oftast Mw pga det tar hänsyn till stora polymerkedjor och inte påverkas lika mycket av restmonomerhalten. ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">-Elastisk töjning: vid belastning sker en deformation men vid avlägsnande av belastningen återgår materialet till sitt ursprungliga läge. Materialet återhämtar sig. ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Utveckla mekaniska egenskaper för deformation och återhämtning vad gäller plastisk töjning, elastisk töjning. och viskoelastisk töjning. ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">-Plastisk töjning: vid belastning sker en deformation som kvarstår efter avlägsnandet av den belastningen. ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">-Viskoelastisk töjning: kombination av elastisk + plastisk töjning.
====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Belastning under kort tid leder till elastisk töjning (avtrycksmaterial som inte får stelna innan vi tar ut det). ==== ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Belastning under lång tid leder till en återhämtning av den elastiska töjningen efter avlägsnandet av belastningen, men en viskös töjning återstår (avtrycksmaterial som får stelna och får plastisk deformation, men som samtidigt är elastiskt om vi trycker lite på det) ==== ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;"> ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Vad är det för skillnad mellan elastomerer och plaster? ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Plaster – polymerbaserat material med begränsad töjbarhet. ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Delas in i gummi och termoelaster.
||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Protesbasmaterial- oönskade egenskaper ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Beskriv 3 typiska problem och ange trolig orsak till respektive problem.
|| # ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Materialet krymper - vid polymerisationen, större vid injiceringsteknik jmf pressning → kompenseras med expanderande gips som ger större protesbas ====
 * 1) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Blåsbildning - pga att man inte haft tillräckligt med tryck i kyvetten vid pressning → kompenseras genom att öka trycket i kyvetten ====
 * 2) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Crazing - sprickor i protesen som uppstår om man utsätter den för kemikalier (alkohol/starka rengöringsmedel/kallpolymerisation) eller höga temperaturer → be pat att rengöra m. diskmedel/protestandkräm ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Vad svarar du på frågan om varför tandläkare bör ha kunskap om polymerlära? ==== || * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">För att veta hur man ska arbeta med materialet på rätt sätt. ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Använda mateiral med bra hållfasthet ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Kunna göra rätt val av material för rätt konstruktion ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Ha kännedom om allergiriskerna ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">A). I diagrammet kan man utläsa två olika mekaniska egenskaper. Vilka mekaniska egenskaper? ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">B) vilken typ av polymer avser respektive linje?
====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">C) vad är utmärkande för respektive polymer (med avseende på specifika värme-egenskaper)? ==== ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;"> ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">A) ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">1= Härdplaster (epoxi, akrylat)

 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Tvärbundna, hårdare och styvare material, vilket innebär att det har ingen smältpunkt och tål höga/låga temperaturer. ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Dom kan inte mjukas upp vid uppvärmning, de förkolnar istället ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">När man värmt dom har dom alltså stelnat permanent ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">2= Termoplaster (PET, guttaperka)
====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">A. utveckla ditt svar med avseende på polymerkedja och molekylvikt. Tag med i beaktan fördelar och nackdelar. ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Linjära eller förgrenade polymerer ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">De linjära har en lägre smälttemperatur än förgrenade ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">De smälter och blir mjukare vid högre temp ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Vid avkylning stelnar de igen, vid återuppvärmning så mjuknar den (reversibel). ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Hur skulle du designa en dental polymer som ska fungera som en vit fyllning? ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">B. Resonera kring ev additiv och varför/ varför inte/ additiv?
|| ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">a) ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Jag behöver framställa en plast med polymer och tillsatts (additiv). ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Fyllningen ska bestå av härdplast efter härdning ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Dvs tvärbundna polymerkedjor med kovalenta bindningar som ger hög hårdhet. ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Detta kräver ett material som är kemiskt stabilt för att funka i munnen, är lätt att arbeta med och som är hårt men inte skört ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">+ Tvärbindningarna leder till bättre mekaniska och fysikaliska egenskaper, såsom ökad styvhet, hårdhet och att materialet tål höga temperaturer ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">- Härdplaster är spröda och hård vilket göra att de får brott i sig när belastningen blir för stor ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">b) Additiv är en tillsats till polymerer och kan användas pga:

 * 1) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Förbättrar egenskaper hos polymeren ====
 * 2) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Fillerpartiklar gör polymeren mer stabil ====
 * 3) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Initiatorer kan starta härdningen (polymerisationen) av fyllningen ====
 * 4) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Inhibitorer förhindra tidig härdning = förlänger arbets+förvaringstid ====
 * 5) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Stabilisatorer försvårar nedbrytning av polymeren ====
 * 6) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Färgämnen gör att fyllningen ser bra ut ====
 * 7) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Mjukgörare gör att polymeren/fyllningen blir lättare att forma. ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Man kan överväga att inte använda additiv pga:

 * 1) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Allergogent - kan framkalla allergisk reaktion när additiv och ohärdat material läcker ut ====
 * 2) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Kan vara toxiskt - mjukgörare ====

>
||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">a) Vad menar man med ett ”additiv”? ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">c) Vilka två uppgifter har hydrokinon?
|| # ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">En tillsats för att förbättra egenskaper hos polymeren ====
 * 1) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Inhibitor - förhindrar för tidig härdning ====
 * 2) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Förlänger arbetstiden + förvaringstiden ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Vilka är fördelarna med att tillsätta inhibitorer i dentala polymerer? ==== || # ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Förhindrar för tidig härdning av polymerer - ökar arbetstid ====
 * 1) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Gör att vi kan förvara polymeren längre ====

>
||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Vilken roll har O2 som en hämmare/inhibitor? ==== || * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Fria radikaler vid polymerisation reagerar gärna med syre ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Då mättas de fria radikalerna och förhindrar att reagera med monomererna ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Då kommer alltså polymerisationen hämmas ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Vilka mekanismer är ansvariga för inhibering av polymerisationen? ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Orenheter som binder till fria radikaler → förhindrar polymerisation ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">What are the main benefits and drawbacks of denture base resins cured by a chemical-activation (kallpolymerisation) process compared with those that are heat-activated (varmpolymerisation)? ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Fördelar vid kallpolymerisation ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Går fortare att polymerisera än varmpolymerisation - KORT PROCESSTID ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Behöver inte värmas upp ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Nackdelar

 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Krymper MER (ca 7% jmfr med varmpolym. som är 5%) → ökad risk för sprickor (crazing) ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Ger FLER restmonomerer än varmpolymerisation → allergirisk ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Risk för missfärgningar - sämre förmåga att behålla färg än varmpolymeriserad ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Kräver tillsats av initiator för att starta polymerisationen ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Glasomvandlingstemperatur: Vilken förkortning används samt definera begreppet. ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Tg, ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Den temperatur vid uppvärmning där polymerkedjorna börjar röra sig i förhållande till varandra. Materialet böjer sig under sin egen tyngd, har stor betydelse för användningstemperaturen (så material inte smälter). ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">A. Rita ett diagram som visar hur 3 olika polymerers egenskaper förändras med ökad molekylvikt och beskriv vad x- och y-axlarna betyder. ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Rita en enkel figur som visar förhållandet mellan de 3 vanligaste polymerkedjorna samt namnge kedjorna. ==== || ====<span style="background-color: transparent; color: #ff0000; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;"> ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">C) Fysikaliska och mekaniska egenskaper förändras.
====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Styvhet, hårdhet och smälttemperatur ökar med kedjelängd och molekylvikten eftersom de kommer trassla in sig mer i varandra. ==== ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Tänk dig skål med lång spaghetti som trasslar ihop sig jämfört med spaghetti som du delat i mitten som inte trasslar sig. ==== ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Hög molekylvikt leder till ökat antal sekundära bindningar och större bindning mellan polymerkedjorna, dvs ökad kohesion. ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Termoplaster är amorfa och/ eller delkristallina. En ökad kristallinitet medför både positiva och negativa effekter. Förklara vilka positiva respektive negativa effekter en ökad kristallinitet kan medföra. ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Fördelar: ====
 * 1) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Ökad styvhet ====
 * 2) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Ökad hårdhet ====
 * 3) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Smälttemperatur ökar ====
 * 4) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Löses inte ut i lösningsmedel ====
 * 5) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Tål högre temperatur ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Nackdelar:

 * 1) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Ökad sprödhet pga kan inte deformera plastiskt ====
 * 2) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Mindre flexibelt ====
 * 3) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Kan inte värmas och mjukas upp och därmed kan de inte återanvändas ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Beskriv härdplastens ”kliniska fördelar” jämfört med termoplast. ==== || * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Kan inte smältas (tvärbindningarna förhindrar separation av kedjorna och fördröjer därmed upplösning) ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Kan ej lösas upp i lösningsmedel ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Tål högre temperaturer ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Högre abrasionsresistans än termoplaster ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Mer dimensionsstabila ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Varför tillsätts mjukgörare i polymerer? Vad har det för positiva och negativa konsekvenser? ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Positivt ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Sänker smälttemperaturen och gör materialet mer lättbearbetat ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Minskar kristalliniteten genom att separera kedjorna. ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Negativt:

 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Kan lösas ut och ger då ett hårt och sprött material ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Materialet blir då mer svårbearbetat ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Samt risk för allergisk reaktion när mjukgörande ämnet läcker ut ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Man talar om polymerers grundläggande drag, vilka egenskaper hos polymerer är av stor betydelse för dess egenskaper? ==== || ==== Polymerer är mycket stora makromolekyler med kedjelika molekylstrukturer vilka kan anta praktiskt taget obegränsad konfigurationer och konformationer ====

Konformation = hur kedjan kan vrida och vända på sig.
||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Vilka mekaniska och fysikaliska egenskaper förändras då polymererna molekylvikt ökar? ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Polymerens egenskaper avgörs av: ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">kedjans längd ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">kedjeförgreningar ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">tvärbindningar ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Egenskaper som ökar

 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">styvhet ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">hårdhet ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">smälttemperatur ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">ökad molekylvikt → längre polymerkedjor → mer intrassling och ökat antal sekundära bindningar → ökad kohesion ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">(Det blir svårare att separera kedjorna, så hög molekylvikt leder till större bindning mellan polymerkedjorna→starkare polymerer ) ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Metakrylatpolymerer har flertal bra egenskaper som krävs för användning i munhålan. Nämn 6 egenskaper som Du ställer som krav vad gäller en dental polymer ==== || # ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Biokompabilitet ====
 * 1) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Hårda men inte spröda - ska inte gå sönder om vi tappar dom ====
 * 2) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Lätta att arbeta med ====
 * 3) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Estetiska ====
 * 4) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Kemiskt stabila i munnen och vid förvaring ====
 * 5) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Ekonomiska och miljömässigt godtagbara ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Om man vill påverka en polymers egenskaper så kan man tillsätta ett.. ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">B) Nämn 4 olika sådana medel
|| ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Additiv (A) är en tillsats till polymerer och kan användas pga (B): ====
 * 1) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Förbättrar egenskaper hos polymeren ====
 * 2) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Fillerpartiklar gör polymeren mer stabil ====
 * 3) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Initiatorer kan starta härdningen (polymerisationen) av fyllningen ====
 * 4) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Inhibitor (ex hydrokinon) förhindrar för tidig härdning ====
 * 5) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Stabilisatorer försvårar nedbrytning av polymeren ====
 * 6) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Färgämnen gör att fyllningen ser bra ut ====
 * 7) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Mjukgörare gör att polymeren blir lättare att forma . ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Vid arbete med polymerer så är det viktigt att veta när materialet övergår från fast ämne och blir mjukt. Vad kallas denna benämning och hur förkortas den? ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Glastransitions(omvandlings)temperatur, Tg. ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Protesbasmaterial- ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">A. är risken för ”avvikande reaktioner” vid användnandet av varm- respektive kallpolymeriserade akrylater ”samma” eller är de ”olika”? Förklara. ==== ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">B. Beskriv vad som kan hända vad gäller ”avvikande reaktioner” och hur det kan avhjälpas innan det händer. ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">A: OLIKA, ====


 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">krympning av materialet är STÖRRE vid kallpolymerisation ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">FLER restmonomrer vid kallpolymerisation ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;"> Crazing → be pat rengöra med diskmedel/protestandkräm (inte starka kemikalier)
||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Ge exempel på 3 olika molekylära strukturer hos polymerer samt ange deras egenskaper. ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Linjär kedja = rör sig lätt, som en skål med kokt spaghett. ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;"> ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Mindre effektiv packning pga. förgreningarna → mindre densitet.
====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">→ <span style="background-color: transparent; color: #ff00ff; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">(lägre smältpunkt?) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;"> och styrka. ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;"> ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Tvärbunden (förnätad/nätverkspolymerer, ex härdplast)
====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">- Har kovalenta bindningar mellan kedjorna -> hindrar kedjorna att röra sig förbi varandra -> mindre flexibelt material men ökad hållfasthet. ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Hårdare polymer som tål högre temperatur -> smälter inte och kan inte lösas upp i lösningsmedel ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;"> ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Kan också rita diagrammet med tre linjer!
||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Med ökad molekylvikt så förändras… vad? ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Fysikaliska och mekaniska egenskaper förändras. ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Styvhet, hårdhet och smälttemperatur ökar med kedjelängd och molekylvikten eftersom de kommer trassla in sig mer i varandra. ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Tänk dig skål med lång spaghetti som trasslar ihop sig jämfört med spaghetti som du delat i mitten som inte trasslar sig. ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Hög molekylvikt leder till ökat antal sekundära bindningar och större bindning mellan polymerkedjorna, dvs ökad kohesion. ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Tg är ett central begrepp inom polymerlära, vad står det för och hur definieras det? ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">-Nämn 3 saker som Tg påverkas av.
|| ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">- -Glastransitions(omvandlings)temperatur (T g <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">) = när polymeren övergår från fast till flytande form ====


 * 1) ==== Kohesion- Hur polymerer är bundna till varann, tvärbundna har högre Tg pga starkare bindningar ====
 * 2) ====  Molekylvikten - Med ökad molekylvikt så förändras glastransitionstemperatur (T g  ====
 * 3) ==== Kristallinitet - ju högre kristallinitet desto högre smältpunkt ====

(Mjukgörare(osäker) - försvagar de intermolekylära bindningarna och minskar Tg )
||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Det finns 3 formförändringar, begrepp inom polymerlära som är viktiga att veta innebörden av hur ett material uppträder. Definiera dessa begrepp. ==== || ==== Elastisicitet: återgår till sin tidigare form efter belastning upphör ====

vid långvarig → elastisk som återgår men kvarstående plastisk
||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Vilken plast används för tillverkning av plasttänder och vad är det som är så speciellt med dess polymerkedja? ==== || ==== Poly - metyl - met - akrylat (PMMA) ====

PMMA blandas med MMA och gör att man får en degliknande massa.
||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">När du exempelvis skall polymerisera ett fyllningsmaterial i komposit använder du ett blått ljus. Förklara varför ljuset har en blå färg. ==== || ==== Dessa frågor är från omtenta VT-12 och verkar mer vara relaterade till kursen vi läste på termin 5, därför besvaras de inte just här ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">I följande enaxiellt dragprov har följande spänning-töjningsdiagram erhållits. ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">E. Hur mycket kan materialet hårdna? Ange i MPa
|| ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;"> ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">E: 100 MPa, dvs precis innan brottgränsen uppnås
||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Traditionella glasjonomerer är ett vattenbaserat material helt utan akrylatinnehåll. En viktig fördel är att materialet frisätter fluor. Nämn 3 nackdelar med detta fyllningsmaterial jämfört med komposit. ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">- ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Biomaterial och biokompatibilitet är centrala begrepp inom odontologiska material. Förklara/ definiera begreppen samt ange 4 exempel på odontologiska material som relateras till detta. ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">- ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">A. Gör en enkel skiss och förklara termerna för begrepp som ingår i ”vätbarhet av en yta”. ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">C. Vilka typer av problem kan uppstå i samband med adhesion?
|| ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;"> ==== ||

__3. Vilka effekter är troliga om en mjukgörare läcker ut ur polymeren? s 98__
==== Dess mjuka egenskaper minskar. Den blir mer styv, spröd och mindre flexibel. Materialet blir hårt och sprött och svårare att arbeta med. Mjukgörare är exempelvis ftalater i barnleksaker som gör de mjuka. ==== ==== (Plasticizers = mjukgörningsmedel = tillsats i polymerer för att sänka smälttemperaturen och göra polymeren mjukare och mer formbar. Om dessa läcker ut kommer det att göra polymeren hårdare och skörare.) ====

==== Eftersom termoplaster är linjära/grenade finns det svaga bindningar mellan kedjorna som bryts och de kan röra sig mer fritt. Exempel på en termoplastisk polymer är guttaperka (används i rotfyllningar). ====

Skillnader:

 * ==== Härdplasten har generellt bättre abrasionsresistans och dimensionsstabilitet ====
 * ==== Den termoplastiska polymeren å andra sidan har bättre böj-egenskaper och kraft mot intryck i ytan = slagegenskaper. ====

Fördelar

 * ==== Kan inte smältas (tvärbindningarna förhindrar separation av kedjorna och fördröjer därmed upplösning) ====
 * ==== Kan ej lösas upp i lösningsmedel ====
 * ==== Tål högre temperatur ====
 * ==== Ger ökad styrka och rigiditet hos materialet ====

Nackdelar

 * ==== Hindrar kedjorna från att röra sig förbi varandra vilket gör materialet mindre flexibelt ====
 * ==== Ger ett stelt och sprött material ====
 * ==== Kan ej mjukas upp och blir därmed svårare att återanväa ====

__6. Vilka är stegen i aktivering och friradikal initiering och härdning? Vilke tre aktiveringsprocesser används för dentala polymerer? (p.101)__
==== Hastigheten för aktivering är mycket mycket långsammare än hastigheten för initiering, och är alltså hastighetsbestämmande. Man brukar generellt säga att reaktionerna termineras i samma takt som det bildas nya radikaler. ====
 * 1) ==== Först initieras polymerisationen med värme, kemiskt eller ljus (fotoinitiator) ====
 * 2) ==== Sen växer kedjan, aktiverar monomerer en i taget ====
 * 3) ==== Sist avslutar man kedjan → polymerisation avstannar ====


 * ==== Metaller PS - Per Svanborg ==== || ==== ==== ||
 * ==== Vilka faktorer i den orala miljön påskyndar korrosion av metalliska konstruktioner? ==== || # ==== Lågt pH värde ====
 * 1) ==== Liten mängd syre (låg potential) ====
 * 2) ==== Hög temperatur ====
 * 3) ==== Kloridjoner som förhindrar att oxidskiktet på CoCr återbildas ====
 * 4) ==== Två konstruktioner med olika grad av ädelhet, som ligger nära varandra, exempelvis amalgam i ök och guld i uk ====

>
||
 * ==== Varför beror duktiliteten hos en ren metall på dess kristallsstruktur? ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Ju fler atomer man har i en enhetscell desto fler riktningar (glidplan) kan atomen röra sig i ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Enhetscell av typen f.c.c. är mer duktil (kan deformera plastiskt mer innan brott) pga den har fler glidplan och tillåter mer dislokationer (atomer kan röra sig i flera riktningar). ==== ||
 * ==== Vad menas med att metaller är kristallina? ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Att atomerna sitter på bestämda platser i ordnade kristallgitter. ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Kristallstrukturer (enhetsceller) i odontologin: bcc, fcc, hcp
||
 * ==== Varför har legeringar ingen smältpunkt? ==== || * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Eftersom legeringar består av blandning av två eller fler olika metaller ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Metallerna i legeringen kommer ha olika smältpunkt ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">När de blandas får man då ett smältintervall istället ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Fasdiagram kan då användas för att se hur smältintervallet påverkas av hur man blandat sin legering ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Mycket av metall A (finkornbildare) i en legering leder till ett högre smältintervall än om den innehåller mycket av metall B som har lägre smälttemperatur ==== ||
 * ==== Varför är de observerade hållfasthetsvärdena hos en metall alltid lägre än de teoretiska värdena? ==== || * ==== Pga dislokationer, det är lättare att plastiskt deformera ett material om det finns dislokationer ====
 * ==== Och vi har ju alltid dislokationer i våra gitter. ====
 * ==== Dislokationerna bildas vid stelning av smältan. ==== ||
 * ==== Vilka är för och nackdelarna för olika typer av legeringar som används till metallkeramik? ==== || ==== Legeringssystem till metallkeramik- konstruktioner kan delas in i två stora grupper: ====
 * ==== ädla legeringar ====
 * ==== oädla ====

Palladium- silver

 * ==== Billig, hög e-modul, bra motstånd mot sag, bra korrosionsmotstånd ====
 * ==== Missfärgningar+allergirisk när man legerar palladium med silver. ====

Kobolt-krom:

 * ==== Har hög e-modul → gör att man kan minska dimensionerna. ====
 * ==== Gott korrosionsmotstånd ====
 * ==== Mindre risk för “sag” ====
 * ==== Jobbiga att slipa i ====

Titan:

 * ==== Hög smälttemperatur → liten risk för sag ====
 * ==== God biokompatibilitet ====
 * ==== Korrosionsmotstånd pga titanoxid ====
 * ==== De är lätta i vikt ====
 * ==== Väldigt reaktivt med syre (teknikkänsligt, kräver argongas) ====
 * ==== Sämre korrosionsmotstånd i B-fas. ====
 * ==== Måste använda annat ytporslin ==== ||
 * ==== Vad är skillnaden på additiv och subtraktiv framställning? ==== || ==== Additiv framställning: man adderar ihop. ====
 * ==== Bygga upp en konstruktion via olika lager/skikt mha pulver och ex laserstrålning eller 3D. ====
 * ==== Till att börja med ska man bestämma i vilken riktning man vill bygga upp konstruktionen. ====
 * ==== Sedan tillsätts pulvret i lager, där varje lager lasras med en laserstrålning. ====
 * ==== Stödben byggs även upp och kapas sen av när man sintrat/printat färdigt. ====

Subtraktiv framställning: man subtraherar från något

 * ==== Istället för att bygga upp en konstruktion så fräser man fram den ur ett block. ====
 * ==== Här använder man sig utav nesting vilket innebär att konstruktionerna är kopplade via “armar” i blocket, dvs man har flera konstruktioner på ett block. ====
 * ==== Stödben behövs därför inte. ====

>
||
 * ==== Vilken typ av bindning kontrollerar egenskaperna hos en gjuten legering? Beskriv. ====

Vad är metallbindning och vilka egenskaper ger den metallen?
|| ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Metallbindningar ==== ==== Kyler vi smältan snabbt → kärnorna behöver mindre radie för att växa eftersom man har __ökat energiskillnaden__mellan flytande - fast fas (E1) genom __ökad kylning__ och när energi skillnaden mellan fast-flytande blir större än de reaktiva kärnornas ytenergi (E2), alltså E1>E2, blir kornen mer stabila (lugnar ner sig och slutar ta självmord och växer ) → vi får fler och mindre korn ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Atomer släpper sina valenselektroner och blir till positiva joner med elektronmoln runt sig ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Atomerna ordnar sig sen i ett kristallgitter ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Elektronmolnet delas av alla metalljonerna och ger bindningskrafterna mellan metalljonerna ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Elektronmolnet har rörlighet → el (kablar) och värme (stekpanna) kan ledas genom metallen ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Elektronmolnet gör också att vi kan polera metallen så den blir blank och fin ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Ger metallen formbara egenskaper - kan värmebehandla metallen så den återgår till ursprungsformen (tänk pantburkar) ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Gör att metallen kan plastiskt deformera ==== ||
 * ==== Varför minskar kornstorleken på en gjuten legering när avkylningen och solidifieringsprocessen ökar? ==== || ==== När en smälta stelnar bildas kärnor som kommer växa ihop och bilda korn när de möts i gränszonerna. För att kärnorna ska växa krävs en minsta radie. ====

Korn innehåller kristallgitter, som består av enhetsceller, som är uppbyggda av atomer
||
 * ==== Varför kräver en stor bro en legering med hög E-modul? ==== || * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Hög e-modul= styvare material = mindre elasticitet ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">En stor bro med flera led utsätts för höga krafter och måste vara tillräckligt styv för att inte gå sönder lätt. ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Vi vill inte ha svikt i vår bro. Om vi har svikt kommer porslinet att spricka. ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Då kommer bron att ha en bättre överlevnad om det är gjort av material med hög e-modul ex med ett göt i Co-Cr. ==== ||
 * ==== Vilken roll har krom för i de flesta basmetall-legeringar? ==== || * ==== Hämmar korrosion (passiverar materialet) genom att bilda ett oxidskikt ====
 * ==== Passivfilm = oxidskikt som förhindrar ytterligare korrosion. ==== ||
 * ==== Vilka typer av elektrokemisk korrosion är möjliga för dentala metalliska konstruktioner? Nämn och förklara. ====

Vad är bimetallkorrosion/mikrogalvanisk osv?
|| ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">1.Allmännkorrosion ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Både anod och katodreaktionerna sker på metallen.
====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Platserna för anod och katodreaktionerna är små zoner som hela tiden flyttar sig slumpmässigt. ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Sker mellan två metaller som är i en legering eller lösta i varandra, ex i en krona.
====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Det är en galvanisk korrosion som beror på heterogen sammansättning av materialet, dvs eutektisk legering eller pga segringar. ==== ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Segring utgör alltså en risk för mikrogalvanisk korrosion medans homogenisering minskar risken för korrosion genom att utjämna koncentrationsskillnaderna ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">3. Koncentrationscellskorrosion, det finns 3 typer

 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Spaltkorrosion: ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">En koncentrationscellskorrosion som sker i smala spalter, ex kronskarvar.
====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">I saliv har vi syre, men när vi kommer ner i en smal spalt kommer inte syret ner där. Då det blir lägre syrehalt i spalten, potentialen blir lägre och anoden bildas i spalten medans katoden bildas utanför. Metallen i spalten upplöses. ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Samma som vid spaltkorrosion men sker på område under avlagring, så som plack. Syre kommer inte in. ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Avlagringskorrosion ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Som vid spaltkorrosion. Man har lägre syrehalt i små gropar eller repor, exempelvis dåligt putsade metaller eller kloridjoner som angriper konstruktioner med krom i sig, ex koboltkrom. ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Gropfrätning ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">4. Spänningskorrosion:
====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">En metall som kallbearbetats (deformerats genom att man bankar på det) kommer ha områden som är mycket deformerade (hög energi, anod) och opåverkade områden med låg energi (katod). ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Uppstår när 2 olika ädla metaller kommer i kontakt i elektriskt ledande vätska (saliv)
====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Den mindre ädla metallen (amalgam i ök) kommer att bli anod och korrodera när den möter den ädla metallen (guld i uk) ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Man får mindre korn och således också fler korngränser, vilket innebär att dislokationer stoppas där ====
 * ==== Det finns 4 sätt att härda en legering/metall, vilka? samt förklara hur det går till. ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">1.Korngränshärdning ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">2.Utskiljningshärdning (inte för rena metaller)

 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Vi har ett heterogent korn dvs ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">En legering där ena metallens atomer (koppar) lägger sig på ett utspritt sätt i gittret ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Värmebehandlar legeringen → atomerna klumpar ihop sig, dvs det sker diffusion, atomerna skiljs ut, och bildar stora partiklar ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;"> Dessa stora partiklar kommer då förhindra dislokationer → ökad hållfasthet i materialet ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Man legerar in ett annat atomslag
====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Legeringsämnets atomer sätter sig i kristallgittret interstitiellt och/eller substitutionellt vilket gör att kristallgittret bättre kan motstå dislokationer. ==== ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Detta eftersom substitionella/interstitiella atomerna utövar ett tryck på området runtom sig och försvårar dislokationer. ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Ex man bankar på metallen och den blir hårdare.
====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Deformeringen som utförs gör så att dislokationerna i metallen trycks ut mot korngränserna ==== ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Vilket gör att det krävs större energi för att få ytterligare plastisk deformation (dislokationer) = ökad sträckgräns ==== ||
 * ==== Vad är en enhetscell? ==== || * ==== Enhetscell = den minsta byggklossen i ett kristallgitter, det minsta återupprepade mönstret ====
 * ==== Enhetscellen består av atomer ====
 * ==== I odontologi har metallen oftast enhetscellen fcc, bcc eller hcp ====
 * ==== Typen av enhetscell påverkar metallens elasticitet, termisk expansion, motstånd mot plastisk deform. ====

HCP = minst rörlig, 7 atomer på toppen (gråa pluttar) och 3 atomer under (genomskinliga), ex kobolt
==== ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Det första materialet som stelnar i <span style="background-color: transparent; color: #ff0000; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;"> kornetskärna är rik på metallen som har högsta smältpunkten <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">. Det sist stelnade materialet nära <span style="background-color: transparent; color: #6aa84f; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;"> korngränsen är rikt på metallen med lägre smältpunkt <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">. ====
 * ==== Vad är segringar och varför vill man undvika dem? ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Segring är ansamlingar av metaller på olika ställen med olika smältpunkter, man får heterogena korn. ====

========

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Segring utgör en risk för mikrogalvanisk korrosion och därför vill man undvika dom.
====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Segring minimeras genom långsam kylning eller homogenisering som då utjämnar koncentrationsskillnaderna genom att atomerna kan utföra diffusion. ==== ||
 * ==== Vad är passivering? ==== || ==== Vid passivering legerar man en metall med en annan metall, __ex kobolt med krom__ ====

Man får ett __skyddande oxidskikt__ på ytan som stannar och metallen under skyddas då från korrosion.
====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">· 2. Dimensioneringen: Hållfastheten ska vara tillräckligt bra för att vi ska kunna dimensionera konstruktionen så liten som möjligt. Vi ska ha hög e-modul för att kunna dimensionerna dom tillräckligt stora utan att dom bryter. ====
 * ==== Metaller som är passiverbara är: Krom, aluminium, titan och stål. ==== ||
 * ==== Vilka krav bör man ställa på en legering? ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">· 1. Passformen: Dom ska passa bra, bättre passform vid hög gjuttemp och hög densitet (jämför guld med titan) ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">· 3. Porslinsbindning (vid MK)

 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">__TEK__ - Metall TEK>Porslin TEK -> utvidgning av metall ger tryck mot porslin - porslin hålls kvar ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">__Mikromekaniska underskär/ytråhet på metall__- porslin flyter in i hålrum ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">__Oxidbildning__ - Bindning mellan porslin och metall, ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">__Kylning__ - om porslinet behöver långsam eller snabb avkylning ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">· 4. Biokompatibel
||
 * ==== Koboltkrom baserade legeringar för MK-teknik har hög e-modul, vad har det för praktisk betydelse för dig när du utformar konstruktionen? ==== || # ==== Vi kan minska dimensionerna utan att konstruktionen bryts. ====
 * 1) ==== Risken för elastisk deformation (svikt) blir mindre → mindre risk att porslinet fraturerar, eftersom porslin inte tillåter mycket elastisk deformation ==== ||
 * ==== Vad avgör om en metall är löslig med en annan metall? ==== || * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Atomernas radie ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Kristallstruktur ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Kemisk affinitet ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Valenselektronernas antal ==== ||
 * ==== Varför vill man undvika segringar? ==== || ==== Segringar ökar risken för __mikrogalvanisk korrosion.__ ====

Detta pga du får en ansamling av metall med hög smälttemperatur i kornets kärna och metall med låg smälttemperatur vid korngränsen → __heterogent korn__
||
 * ==== Förklara korngränshärdning. ==== || ==== Genom att åstadkomma många korngränser dvs små korn begränsas dislokationernas rörlighet. Detta eftersom dislokationer bara kan röra sig inom korn och inte över korngränserna. Det krävs stora krafter för att deformera kornen. Därmed blir hållfastheten hög och duktiliteten ökar. Man kan åstadkomma detta genom två sätt: ====
 * 1) ==== Kyla ner smältan snabbt ====
 * 2) ==== Tillsats av finkornsbildare ==== ||
 * ==== Varför vill man undvika repor på synligt metall? ==== || ==== För att undvika att få koncentratonscellskorrossion (gropfrätning) ====

Finns repor på metallen → lägre syrehalt där → blir en anod i repan → gropfrätning
||
 * ==== Varför kan man inte använda samma ytporslin till en titanhätta och en likadan hätat i kobolt-krom? ==== || # ==== Titan har lägre TEK än Co-Cr → kräver annan metall ====
 * 1) ==== Titan riskerar fasomvandlas över 883 grader (alfa → beta) ====
 * 2) ==== Vi vill inte få för tjocka oxidlager → Lossnar från titan → sämre porslinsbindning ==== ||

Vilken typ av primär bindning styr egenskaperna hos metall-legeringar? (kap 3)
==== Metallbindning. De fria valenselektronerna rör sig mellan metalljonerna och bildar ett elektronmoln. Attraktionen mellan det negativt laddade elektronmolnet och de positivt laddade metalljonerna binder ihop atomerna till ett solitt material. Det är elektronmolnet som ger metaller och legeringar deras karaktäristiska värme- och elektriska ledningsförmåga, samt deras förmåga att deformeras plastiskt - hög e-modul. ====

Reaktion med omgivningen.

 * ==== 1. Höga temperaturer ====
 * ==== 2 Kemiskt. Saliv innehåller vissa ämnen bl.a. kloridjoner som kan orsaka korrosion. Vissa födoämnen kan innehålla kemiska föreningar som också kan orsaka korrosion. ====
 * ==== 3 pH. Syror såsom citronsyra och fosforsyra i mat och dryck. Stor variation i pH pga nedbrytning av olika livsmedel. ====
 * ==== 4 Låg syrekoncentration → låg potential ====
 * ==== 5 Kontakten mellan olika metaller i munnen kan också ge upphov till korrosion, oral galvanism ====

Elektrokemisk korrosion sker genom elektrontransport mellan två ämnen.
==== För att det ska inträffa en elektrokemisk korrosion krävs en anod, en katod och en elektrolyt. Elektrokemisk korrosion är möjligt i en oral miljö där en oädel metall kan fungera som anod, en ädelmetall som katod och saliv som elektrolyt. Kan ske på följande sätt: ==== ==== Galvanisk korrosion: Denna typ av elektrokemisk korrosion sker när två metaller med olika elektropotential kommer i kontakt med varandra i en elektriskt ledande vätska. Det kan t.ex. ske när två metallrestaurationer av guld respektive amalgam möts, i närvaro av saliv. En sådan kontakt mellan metaller kan ge upphov till smärtsamma stötar – en s.k. ”galvanisk chock”. Galvanisk korrosion benämns också bimetallcellskorrosion. ====

==== Mikrogalvanisk korrosion: Mikrogalvanisk korrosion beror på en heterogen sammansättning av materialet, t.ex. i legeringar eller pga. segringar och andra orenheter. Korrosionen sker på det material som har lägst elektropotential. ====

==== Spänningskorrosion: Sker pga. spänningar som uppstår efter mekanisk deformation. I området med deformation uppstår stor spänning, varför denna del verkar som anod. Opåverkade delar av metallen har liten eller ingen spänning och verkar som katod. ====

Varför förväntas dentala legeringar att stelna av heterogen kärnbildning, hellre än homogen?
==== Pga legeringar är sammansatta av flera metaller. Dessa metaller har olika smältpunkt. Den med högst smältpunkt stelnar först vid kornets kärna. Den med lägst smältpunkt vid korngränsen. Därför får vi heterogena korn. ==== ==== Den heterogena sammansättningen ger lägre smältpunkt, den ena (rena metallen - som normalt tar mycket längre tid på sig för att börja stelna) kan väta andra metallens (med rel lägre stelningspunkt) bildade kränor/korn/embryo och __stabilisera sig__ vilket påskyndar solidifikationen. På detta sätt kan legeringar öka solidifikationshastigheten - heter också kärnbildande ämnen (ex. irridium) ====

Heterogen kärnbildning sker i legeringar på grund av främmande partiklar t ex iridium.
==== När temperaturen sjunker kommer embryona att väta ytan på en partikel i den smälta metallen för att därmed reducera en del av sin ytenergi och blir mer stabila. En lägre drivande kraft är nödvändig för kärnbildning/tillväxt. Detta sker slumpmässigt och det krävs en viss radie för att fortsätta växa. Eftersom den nybildade fasen tillgodogör sig redan befintlig ytenergi krävs inte lika mycket underkylning som vid homogen kärnbildning. ==== ==== Homogen kärnbildning: sker mer spontant och slumpmässigt. Embryona uppnår stabilitet genom superkylning av metallen då deras radie krymper. Till skillnad från heterogen kärnbildning sker homogen i frånvaro av en yta som ska främja stabilitet hos embryot.) ====

==== Varför blir kornstorleken eller den mikrostrukturella skalan i en dental legering signifikant mindre vid en betydlig ökning i solidifikationshastigheten? Står om detta på sida 76, fattar inte detta svaret ====

När metallsmältan närmar sig stelningstemperaturen bildas det små embryon som skapar en kristallstruktur. Dessa bildas antingen spontant eller i anslutning till orenheter.
==== Embryons stabilitet beror på omgivningens temperatur och den yta de exponerar mot vätskefasen. Små embryon har en stor yta jämfört med volymen och ytenergin är därför större än energiskillnaden mellan den fasta och flytande fasen. Denna skillnad gör att de är instabila och löses upp lika spontant som de bildats. Ju lägre temperaturen är desto större blir energiskillnaden mellan fast och flytande fas. ====

En lägre temperatur medför därför att kristaller med mindre radie, alltså större yta per volymenhet, blir stabila och därmed får möjligheten att fortsätta växa.
==== Om temperaturen minskar långsamt kommer således ett fåtal stora kristaller som bildats att växa under en längre tid, tills de möts i korngränserna. Det motsatta gäller om temperaturen sänks mycket snabbt. Då kommer väldigt många små stabila embryon/stelnings center att bildas och växa. Ett annat sätt att minska ytenergin och bidra till bildandet av små kristaller är om en del av embryots yta står i kontakt med en annan fast kropp. Detta kan vara orenheter i smältan eller små defekter i behållarens väggar. ====

Hur påverkar kornstorleken egenskaperna hos gjutna legeringar? (kap 6)
==== Med kärnor menas de första små kristaller som börjar växa när en smälta stelnar. Dessa kärnor växer tills att de möts och bildar kornen. Varje korn är en distinkt kristall med egen orientering, vars ytor påverkas under tillväxten av kontakten med andra korn och gränsytor (korngräns). Kärnorna växer allt eftersom smältan svalnar, ju längre metallen tar att kyla desto större växer sig kärnorna. Denna tillväxt sker i trädstruktur, så kallad dendritform. ==== ==== Gränsen mellan kornen fungerar som barriär för dislokerande rörelser som vill ta sig från korn till korn och ökar i styrkan med ökande vinkel mellan kornens orientering. Mindre korn medför en yta med fler barriärer/korngräns som kan hämma dislokerande rörelserna och därmed ge högre sträckgräns. Genom att bearbeta legeringens genomsnittliga kornstorlek (Hall-Petch strengthening) kan man påverka materialets styrka, hårdhet och elasticitet. ====

2- Kärnbildande ämnen, finkornsbildare
==== Kompositionen av legeringen och förekomsten av kärnbildande ämnen såsom iridium, rutenium, renium bidrar till finare korn. De har en mycket högre smältpunkt än ex guld och palladium och blidar därför korn tidigt vid stelningen. ====

Varför är utvecklingen av mikrosegringar i gjutlegeringar mer uttalade när det är större skillnad i temperaturer för flytande och fast fas (liquid solidus)?
==== Material som stelnar först är rikt på den metall som har den högsta smältpunkten och de ansamlas i kornets kärna. Material som stelnar sist är rikt på metallen med den lägre smältpunkten och de ansamlas istället nära korngränsen. Detta ger upphov till en ökad koncentration av legeringselement på vissa ställen sk segring. Ju större skillnader i smältpunkt mellan metallerna i legeringen desto större och mer uttalad blir utveckling av microsegring. ====

En fördel med detta är att man kan använda metaller med höga smältpunkter genom att blanda dem med en annan och därmed få en lägre smältpunkt som kan göra den mer användbar.
==== De legeringar som innehåller eutektiska beståndsdelar är starkare och hårdare än rena metaller men de är mindre resistenta mot nötning. En annan nackdel är även att de är relativt spröda jämfört med legeringar som saknar denna komponent. Detta är pga att de motverkar förflyttningen av dislokationer ====

Kristallstrukturen bestämmer i vilka riktningar och plan som atomerna kan röra sig i vid bearbetning/belastning av metallen. De kristallstrukturer som finns hos dentala material är:
==== (När en metal blir permanent deformerad kalles den för bearbetad, vilket förändrar dess mekaniska egenskaper mycket. En deformation till följd av en kraft kommer gradvis att förändra metallens interna förhållande mellan atomerna, dess kristallstruktur, vilket efter tillräckligt mycket deformation skapar en fraktur. Om kraften är mindre än den så kallade proportionalitetsgränsen kommer inte atomerna att dras isär tillräckligt mycket för att förändra materialet permanent, det återgår till den ursprungliga formen då kraften upphör. Många rena metaller uppvisar relativ kraftig deformation innan de frakturerar till skillnad från de flesta keramer. ==== ==== Strukturellt har alla material en viss del skador på atomnivå. Det är vid dessa som kristallstrukturen rör sig när den utsätts för krafter eftersom alla inter-atomära bindningar inte måste brytas samtidigt. Dessa punktmässiga imperfektioner kan delas in i tre olika typer; Vakans, Divakans och interstitiell. Beroende på hur kristallstrukturen ser ut har den olika antal plan i vilken den kan glida.) ====
 * 1) ==== f.c.c. (face-centered kub – guld, koppar, silver) med flest glidplan och mest duktil. ====
 * 2) ==== b.c.c. (body-centered kub) med en medelhög duktilitet. ====
 * 3) ==== h.c.p (hexagon – zink) som är tätpackad med färre glidplan. ====

Varför måste omkristallisering undvikas vid avspänningsglödning för ortodontitrådar? Svara med hänseende på att undvika fraktur.
==== Effekterna förknippade med plastisk deformation (kallbearbetning) kan återgå genom upphettning av metallen. Denna process kallas avspänningsglödning och det sker i tre faser: återhämtning, omkristallisation och korntillväxt. ====

==== Kallbearbetning leder till att vi bankar på materialet och får plastisk deformation, då kommer vi skapa massa fula, utdragna korn som ser ut som pannkakor och dislokationer. Dislokationerna kommer däremot stanna vid korngränsen, eftersom de inte kommer längre än så. Det innebär att det kommer krävas mycket extra kraft om vi vill fortsätta deformera materialet plastiskt, detta eftersom vi redan har massa dislokationer som ligger på korngränserna. Så kallbearbetning har lett till en ökad hållfasthet för materialet och de fula, utdragna kornen som ser ut som pannkakor. ====

==== Värmebehandling innebär att atomerna kommer diffundera, dvs de kommer röra sig och jämna ut de dislokationerna (hålrummen) som finns vid korngränserna. Värmebehandlingen leder också till omkristallisation “recrystallization” så småningom, dvs att vi får nya korn som bildas och som sen växer. Ju mer vi kallbearbetar ett material desto mer intern energi finns inlagrat i materialet och det krävs därför mindre värme för att starta en omkristallisation. Dessa nya korn kommer då växa och de fula, utdragna pannkaks-kornen kommer ersättas av de nya fina. Man kan säga att metallen “nollställs” nu, så den blir som den var innan kallbearbetningen. ====

Ortodontitrådar utsätts ofta för en avspänningsglödgning före de placeras. Detta leder till att spänningar i trådarna minskar och vi får minskad risk för fraktur.
==== Det är viktigt att denna värmebehandling utförs i återhämtningens (recovery) temperaturområde och inte i en högre temperatur där omkristallisation (recrystallization) sker. Omkristallisering leder till en reduktion i hållfasthet och hårdhet hos materialet, eftersom vi får nya korn som bildas och metallen “nollställs”. Vid omkristallisering minskar styvheten (mer elastiskt material) och ökar duktiliteten (kan bli mer plastiskt innan brott). ====


 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Keramer VNS - Veronika Norström Saarva ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Fast vi hade Malin Pettersson (MP), tveksamt vem som skriver våra frågor
|| ==== ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Vid inprovning av en keramisk krona på en patient blir du tvungen att justera en för hård ocklusal kontaktpunkt. Vad gör du och hur går du till väga dvs. vad är viktigt att tänka på i ett sådant här läge och varför? ==== || ==== Keramer är spänningskänsliga, spröda och avleder värme dåligt. ====

Detta innebär att sprickor kan bildas enklare.

 * ==== För att hindra keramen från att bli för varm gäller det att kyla ordentligt ====
 * ==== Det hjälper även att arbeta intermittent ====
 * ==== Och använda fina diamanter som inte ger spår i keramen där det kan blidas sprickor ====
 * ==== Ha lätt tryck ====

Då keramer är hårda kan skador på tänder i motsvarande bett ske.

 * ==== Därför bör man polera ytan efter justering av kontaktpunkten för att minska råheten som bildats och minska risk för sprickbildning ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Zirkonia är en keram som har en speciell sprickhämningsmekanism, vad kallas denna? Förklara i stora drag hur sprickhämningsmekanismen fungerar och vad den har för effekt på materialets hållfasthet. ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Transformation toughening är en förstäkningsmekanism som förekommer hos en specifik dental keram. Vilken och hur fungerar denna förstärkningsmekanism. Förklara. ==== || * ==== Sprickhämningsmekanismen kallas för transformationshärdning. ====
 * ==== Y-TZP är en sorts zirkonia som innehåller tillsattsämnet yttrea. ====
 * ==== Yttrea gör så att kristallerna i keramet har en tetragonal fas i rumstemperatur. ====
 * ==== Vid bildning av en spricka kommer de närmaste kristallerna att få en förvandling då den tetragonala fasen övergår till en monoklin fas. ====
 * ==== Detta medför en volymförändring. ====
 * ==== Den monoklina fasen orsakar nämligen en ökad volym som leder till att spricktillväxten hindras då den pressar mot sprickan (likt krockkudde) ====
 * ==== Detta är anledningen till att zirkonia har en frakturseghet som hindrar ytterligare spricktillväxt. ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Redovisa två typiska egenskaper för dentala keramer, beskriv även om det är positiva eller negativa egenskaper utifrån vårt odontologiska synsätt och varför. ==== || * ==== Motstånd mot slitage ====
 * ==== Biokompatibla - mindre plackansamling på dom och mer inerta ====
 * ==== Spänningskänslig och sprött → risk för sprickor, särskilt som ytporslin ====
 * ==== Sliter mot motstående käkes tand (antagonisten) pga hårdheten ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Nämn två sätt att förstärka dentala keramer. ==== || # ==== Förstärka själva keramen genom att tillsätta olika ämnen, leucitkristaller → microcrack toughening genom trycksköldar ====
 * 1) ==== Ha stark, frakturresistent understruktur, ha en metall som kärna vid mk ====
 * 2) ==== Använda adhesiv cementering – bondad keramik, ger en stark enhet via mikromekanisk retention + silan ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Rangordna följande keramtyper efter deras frakturseghet, ange högst till lägst: fältspatsporslin, zirkoniumdioxid, litiumdisilikat, leucitförstärkt glaskeram, dialuminiumtrioxid (alumina), dentalt glas. ==== || ==== Frakturseghet (högst till lägst) ====
 * ==== Zirkoniumdioxid (låg andel skelettfrakturer som kärnmaterial) ====
 * ==== Alumina (Dialuminiumtrioxid) ====
 * ==== Litiumdisilikat (“e-max) ====
 * ==== Leucitförstärkt glaskeram (“empress”) ====
 * ==== Fältspatsporslin (därför vi ofta får sprickor i ytporslin) ====
 * ==== Dentalt glas (har inga kristaller i sig) ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Dentalt porslin och dental glaskeram skiljer sig flera avseenden från varandra. Vilka – redovisa och förklara. ==== || ==== En glaskeram har till skillnad från dentalt porslin: ====
 * ==== Högre kristall andel (40/70 % beroende på 1a/2a generationen) ====
 * ==== Högre hållfasthet pga. högre kristallandel ====
 * ==== Annan processteknik. Dentalt porslin sintras medan glaskeramer kan pressas och framställas i CAD/CAM ====
 * ==== Glaskeramer har lägre möjlighet för estetisk individualisering iom att dentalt porslin kan sintras i olika färger och lager. ====
 * ==== Glaskeramerna är mer opaka (släpper inte genom ljus) pga kristallerna och kan på så sätt vara mindre estetiskt passande i fronten ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Vad är det som gör att ytporslinet sitter fast på metalldelen i en MK-konstruktion? Förklara. ==== || # ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Oxidbindningen: Behandlar metall --> får ett oxidskikt som man bygger porslin på ====


 * 1) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">TEK: Metallen har större termisk utvidgningskoefficient än porslinet --> metallen utvidgar sig mer än porslin när det värms upp --> bildas tryck mot porslinet → metallen får starkare bindning mot porslinet då ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Lättare att efter inslipning och polering återfå ytan hos en högglanspolerad keram → mindre defekter → mindre risk för sprickor ==== ||
 * 1) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Ytråheten: Rå metallyta med små hålrum som porslin kan flyta in och binda till ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Hur är hållfastheten hos en treledsbro med en polerad och glansbränd ytkeram jämfört med en bro som högglanspolerats men inte glansbränts? ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Ingen skillnad ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Vi tänker oss att du ska göra en helkeramisk krona. Nämn tre faktorer i samband med prepartion och design av kronan som är av betydelse för hållfastheten. ==== || # ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Tydlig prepgräns ====
 * 1) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Inga skarpa hörn och kanter ====
 * 2) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Använd fina diamanter, vattenkylning, slipa intermittent, polera upp ====
 * 3) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Anatomiskt utformad preparation med understött ytporslin ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Definiera begreppet frakturseghet hos en keram. ==== || * ==== Ett mått på en kerams förmåga att motverka ytterligare spricktillväxt ====
 * ==== Frakturseghet är ett av de viktigaste måtten på hur hållfast en keram är då sprickor är det vanligaste problemet med keramer ====

>
|| > ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;"> Stabiliserat zirkonia i tetragonalfas (Y-TZP) får en spricka/spänning som tillför energi och omvandlar tetragonala molekyler till monoklina → volymsökning→ som små krockkuddar som hindrar spricktillväxt ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Varför uppkommer sprickor i dentala keramer. Förklara olika tänkbara orsaker till deras uppkomst. ==== || # ==== Dålig värmeavledning - kan inte avleda värme som uppstår vid framställning/funktion i munnen → bildas sprickor istället ====
 * 1) ==== Kan inte jämna ut spänningsskillnader - då kommer spänningarna leda till sprickor ====
 * 2) ==== Olika andel kristaller - porslin har mindre kristallandel och därför mindre motståndskraftig mot sprickor, jämför med zirkonia med transformationshärdning ====
 * 3) ==== Vid slipning med grovkorniga diamanter kan man få spår i keramen och sprickor bildas sen i dessa spår ====
 * 4) ==== Dålig design - dvs skarpa hörn och kanter ger upphov till spänningar och sprickor ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Vad är en keram? ==== || * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Ett oorganiskt, icke-metalliskt material som resultat av en högtemperaturreaktion. ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Det är kemiskt en förening mellan en metall och icke-metall (syre, kol, kväve). ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Vad bör man tänka på när man slipar i keramiska material och varför? ==== || * ==== Ju mer man arbetar ju mer defekter blir det → Skapas spänningar runt defekterna → arbeta intermittent ====
 * ==== Även ytdefekter är vanliga, därför polering och glansbränning är viktigt. ====
 * ==== Keramer kan inte själva utjämna spänningskoncentrationer ====
 * ==== Keramer har dålig värmeavledning → vattenkylning ====
 * ==== När vi slipar i keram så ska vi alltid ha finkorniga diamanter ====
 * ==== Lätt tryck ====
 * ==== Skarpa hörn och kanter ska undvikas, då de ger en ökad spänning ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Redovisa och förklara sprickinitiering och sprickutveckling i keramer. Belys frågan ur olika aspekter. ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">När en spricka uppstå kan den, i keramer, utvecklas i förhållande till: ====
 * 1) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Microcrack toughening (trycksköldar) - porslin+leucitförstärkt glaskeram - en förstärkt keram med leucit kristaller skapar tryck i glasmatrisen → spänning påverkar spricka → spricka avstannar (Leucitkristall TEK>Glasmatrisen) ====
 * 2) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Crack Tip Interaction (avledning) - alumina - keramer utan leucit kristaller→ sprickan krockar med kristaller → ändrar riktning o går runt kristaller → långsam spricktillväxt ====
 * 3) ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Transformationshärdning (volymsökning) - zirkonia - ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Glaskeramer enligt 1a och 2a generationen uppvisar såväl likheter som olikheter. Redovisa och förklara dessa. ==== || * ==== Båda är silikatbaserade och innehåller kristaller ====
 * ==== Kristallandel - 40% i 1a gen leucit, 70 % i 2a gen litiumdisilikat ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">TEK är en viktig materialfaktor hos såväl dentala ytkeramer som hos de material ytkeramerna förenas med. Förklara varför samt vad som kan hända vid ett ogynnsamt förhållande dem emellan. ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">- Termisk utvidningskoeff. (TEK) = hur mkt materialet expanderar vid värmning och krymper vid kylning ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">- TEK – metallen har större TEK än porslinet → metallen utvidgar sig mer än porslin när det värms upp → bildas tryck mot porslinet → håller kvar porslin till metall ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Om TEK för metallen är mindre än porslinet kommer porslinsbindningen försämras pga vi förlorar den del av porslinsbindningen som utgörs av att kärnmaterialet trycker mot porslinet. ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Gör upp en organisationsbild (översikt) över området DENTALA KERAMER, inkluderande alla dess underavdelningar. ==== || ==== [[image:https://lh6.googleusercontent.com/0Ljh4JrPSOQ2thLsoB3d1gpq0Ex9Wl8zAWR99x4PWE8M7vLTwPzPx1qh28NV1qMQgC7CxilqgjSEMWaHWjS8nwCMmRigc2zMEkm36oNrovSKc0zBGEoDKg6uune8YQ-5kWAsx5Xl width="462" height="210"]] ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Glas, glaskeram, porslin hör till huvudgruppen silikatkeramer. Men vad är specifikt för respektive silikatkeramvariant. Förklara kort. ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">De silikatbaserade keramerna domineras av en glasfas utgående från naturligt och syntetiskt fältspat med kristaller i sig. ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">(Silikatbaserade keramer innehåller kiseloxid - Zirkonia & Alumina har andra “grundämnen” och är därför inte silikatbaserade) ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Skillnaden i TEK mellan kristallerna och glasfasen gör att det utövas ett tryck på glasmatrisen. Detta hindrar spricktillväxt. ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Silikatkeramer:

 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Dentalt glas: Innehåller bara en glasfas utan kristallstrukturer ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Porslin: Innehåller både en glasfas och kristallstruktur ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Glaskeramer: Innehåller en glasfas och fler kristaller ====
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Glaskeram är därför mer hållfast än porslin ====

>
||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Designfaktorer (formfaktorer spelar en mer betydelseful roll för keramer än för metaller. Varför det? Förklara. Dessutom redovisa vilka formfaktorer som kan ge hållfasthetsmässiga problem, förklara varför. ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Formfaktorer måste beaktas i högre grad då keramiska rekonstruktionsmaterial används för uppbyggnad av kronor o broar. Förklara varför och specificera dessutom olika negativa designfaktorer som ibland förekommer och som då kan utgöra ett hot mot den keramiska konstruktionens beständighet. ==== || * ==== Spänningar ansamlas vid belastning hos keramer, speciellt vid defekter ====
 * ==== Keramerna kan inte utjämna spänningarna, __jämför med metaller__ ====
 * ==== Termiska spänningar ansamlas både vid produktion och när keramen används i munnen pga att keramen har dålig värmeledning. ====
 * ==== Forma keramen så att det inte finns några kantiga övergångaär, skapa fina jämna konturer, inga hack → inga spänningar ====
 * ==== Påbitningskrafter mer utspridda på keramen istället för att ha alla centralt på den - motverka spänningar och sprickbildning ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Man ser ofta uttrycket 3Y-TZP inom odontologin. Översätt uttrycket samt förklara vad det representerar. ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Diyttriumtrioxide stabilized tetragonal zirconiumdioxide polycrystal = Yttriastabiliserat tetragonal zirkoniumdioxid polykristall (på svenska). ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Yttriastabiliserat = Zirkoniat är stabiliserat så att det inte övergår från tetragonal fas till monoklinisk fas i rumstemperatur. ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Polykristall = materialet har flera kristaller
||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">En dental silikatkeram av den sintrade typen består av ett flertal komponenter, var och en med sin speciella funktion. Vilka är dessa olika komponenter som ingår i ett dentalt porslinpulver och vilken funktion har respektive komponent? ====

====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Som tandläkare är det viktigt att känna till vad de material som används som rekonstruktionsmaterial består utav. Så….. vad ingår därför i ett dentalt porslin och vilken funktion har de olika ingående komponenterna? ==== || # ==== Glasbildare för att få transluscens och glasfas. ====
 * 1) ==== Hållfasthetsökande kristaller som leucit ökar hållfastheten ====
 * 2) ==== Opakgörare för att dölja underkonstruktion & ge ett tandlikt utseende ====
 * 3) ==== Röntgenkontrastgivare för att se på röntgen ====
 * 4) ==== Färggivare gör materialet estetiskt ====
 * 5) ==== Modifierare påverkar TEK och bränntemperaturen ====
 * 6) ==== (Alkalioxider ingår för att sänka sintringstemperaturen och justera den termiska expansionen) ==== ||
 * ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Man talar om dental zirkonia-keram som om alla dentala zirkoniakeramer är lika i alla avseenden. Är det verkligen så? om inte, vad är det som kan variera? ==== || ====<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Nej, kristallerna kan vara olika tätt packade beroende på framställningsteknik ====

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.3333px; vertical-align: baseline;">Finns olika block som används för zirkoniat, ex helsintrat, semisintrat, pressat
||

4. Through what mechanism does transformation toughening increase the fracture resistance of yttria-stabilized zirconia? (s423)
==== When adding yttria to the zirconia, it will be stabilized in a tetragonal structure. This structure enables the material to undergo a tranformation to monoklinic structure when stressed. This transformation leads to an increase of volume around the stress (crack/fracture) which then leads to tightening the crack so it wont proceed. ====

6. What three conditions control the durability of ceramic bonding to an oxidized metal coping? (s 437)
==== Three factors control the durability of metal-ceramicn bonding: (1) mechanical interlocking or interatomic bonding at the interface between porcelain and the metal oxide; (2) interatomic bonding across the oxide-porcelain interface; and (3) the type and magnitude of residual stress in the veneering ceramic. ====

7. How should the strength of a ceramic three-unit FDP with a polished and glazed porcelain veneer compare with that of an FDP with a highly polished veneer without a glazed surface? (s 438)
==== Some studies indicate that porcelains with highly polished surfaces have strengths comparable to those of specimens that were polished and glazed. After the porcelain restoration is cemented in the mouth, it is common practice for the dentist to adjust the occlusion by grinding the surface of the porcelain with a diamond bur. This procedure can weaken the porcelain if the glaze is removed and the surface is left in a rough condition. This can cause increased wear of enamel. For this condition, an acceptable solution is to polish the surface. ====

8. What causes stress concentrations? How can they promote fracture of all-ceramic prostheses in the presence of low occlusal force? (s 439)
==== The answer is that numerous minute scratches and other flaws are present on the surfaces of these materials. Under intraoral loading, tensile stresses that develop within the ceramic structure are greatly increased and concentrated at the tips of these flaws. This stress concentration geometry at the tip of each surface flaw can increase the localized stress to extremely high levels even though a relatively low average stress exists throughout the bulk of the structure. When the induced tensile stress exceeds the nominal strength of the material structure, the bonds at the notch tip rupture, forming a crack. ====

There are other variables that affect the magnitude of these stresses, including prosthesis design, load orientation, loading rate, microstructure, and residual processing stresses.
==== The design of ceramic dental restorations should be carefully planned with sufficient bulk and a minimum of sharp angular changes to avoid stress raisers in the ceramic. Abrupt changes in shape or thickness in the ceramic contour can act as stress raisers and make the restoration more prone to failure. ====

(5) minimize the number of firing cycles for feldspathic porcelains;
==== (6) design the ceramic prosthesis with greater bulk and broader radii of curvature for connectors in areas of potential tensile stress to minimize stress concentrations and the magnitude of tensile stresses that can develop during function; and ====

True.
==== One method of introducing residual compressive stresses within the ceramic is to choose veneering ceramics whose thermal expansion or contraction coefficient is slightly less than that of the core ceramic. ==== ==== We can apply the same principle to a metal-ceramic system as well. The metal and porcelain should be selected with a slight mismatch in their coefficient of thermal contraction (the metal CTC being slightly higher) so that the metal contracts slightly more than the porcelain on cooling from the firing temperature to room temperature. ====

Knife-edge margins should be avoided because of the risk of cracking or chipping during the try-in phase.
==== The tensile stresses in a ceramic FPD can be reduced by using greater connector heights. Broadening the radius of curvature of the gingival embrasure of the interproximal connector also can increase the fracture resistance of an FDP. ====

11. How can the potential abrasive damage of tooth enamel that opposes ceramic surfaces be minimized? Why is the hardness of a ceramic not at good predictor of wear? 459.
==== When cuspid-guided disocclusion is ensured, the wear of opposing enamel and dentin will be greatly reduced. The abrasive wear of opposing tooth structure can be reduced further by periodically refinishing the occlusal surface after frequent exposures to carbonated beverages and/or acidulated phosphate fluoride. ====

Because of microfracture mechanisms, it may be necessary to polish the ceramic surface periodically to reduce the height of asperities and to minimize enamel wear rates.
==== As a general rule, the larger the hardness difference between two sliding surfaces, the greater is the degree of wear. However this simple principle does not explain the wide variation in wear rates that are exhibited by different patients under apparently similar conditions. Thus, it is easy to understand why the hardness of the ceramic is not a good predictor of the potential wear of enamel surfaces by a ceramic. ====