Tentamen+TP6OR2+Protetik

[[file:Protetik HT2016.zip|Tenta från 2016HT]]
1) vitala eller
 * LH ||  ||
 * Vilken betydelse har det om stödtänderna till en extensionsbro antingen är

2) rotfyllda och försedda med stift och pelare? Förklara! || - Vitala tänder bättre som stödtänder om tillräckligt kvarvarande tandsubstans - Viktigt med retention = konvvinkel + retcylinder + konvvinkel

- Är stödtanden rf och stift + pelare så är de svagare och man bör undvika extensionsled.

- Krafterna överförs till pelaren som kan frakturera, kronan kan lossna och man kan få rotfraktur.

- Viktigt med tillräcklig omkramning

- Sämre prognos || - Ska få fram insättningsriktning → behöver preparera så tänderna blir parallella → kan behöva preppa mer totalt sett
 * Varför får man ofta preparera bort mer tandsubstans för ett brostöd än för en enstaka krona? || - När vi preparerar för en bro har vi flera tänder och faktorer som spelar roll och inte bara den enstaka tanden
 * Varför får man ofta preparera bort mer tandsubstans för ett brostöd än för en enstaka krona? || - När vi preparerar för en bro har vi flera tänder och faktorer som spelar roll och inte bara den enstaka tanden

- Det är inte bara en tand som prepareras → mer tandsubstans som avverkas. || Konvergensvinkel (10-15 *)
 * Vilka är de avgörande faktorerna för en mk-kronas retention? || Retentionscylinderns höjd (3mm/4mm)

Ytråhet || · 2. Att den är styv och inte sviktar så att stödtänderna skadas · 3. Att den är dimensionerad så att det går att hålla rent · 4. Materialet ska vara så pass hållbart att det håller för att ex tugga med · 5. Förhindra tandvandring tills den permanenta bron kommer på plats · 6. Biokompatibel så den inte irriterar vävnaden || Ökar längden på bron → större nedböjning (täljaren ökar) → sämre hållfasthet Ökar höjden på extensionsledet → mindre nedböjning (nämnaren ökar) → bättre hållfasthet || - Studier har visat att en konvergensvinkeln på 10-15 grader ger tillräcklig retention = motstånd mot krafter som försöker lossar kronan från tanden - Högre konvergensvinkel → dålig retention → kronan lossnar - Lägre konvergensvinkel → bättre retention, men svårt att göra + få på kronan || - Fyllning cervikalt - Kort höjd på tanden → går subgingivalt för att få ökad höjd och ökad retention || > -Passform: sitta tätt mot prepgräns för att undvika sek-karies -Kvalite på stödtand: en rf tand har sämre prognos -Parafunktioner/ogynnsam bettförhållanden: skapar spänningar.
 * Om du har preparerat för en krona och du tycker att preparationen har blivit för konisk, vad kan du då göra för att förbättra retention och motståndsform? || Vi kan:
 * 1) Öka höjden
 * 2) Räta upp dom vertikala ytorna (minska konvergensvinkeln)
 * 3) Skapa lådor/rännor - men var försiktig med pulpan ||
 * Ange minst fyra viktiga materialkrav man kan ställa på en temporär bro! || · 1. Materialet sluter tätt → minskar materialläckage och postoperativ känslighet
 * Ange minst fyra viktiga materialkrav man kan ställa på en temporär bro! || · 1. Materialet sluter tätt → minskar materialläckage och postoperativ känslighet
 * Hur kan man minimera smärta hos patienten när man preparerar för en krona? || # Bedövning
 * 1) Arbeta i korta sekvenser
 * 2) Effektiv kylning
 * 3) Extra kylning om det behövs – tsk spruta med vattenblästern
 * 4) Fräscha borr och diamanter – avverkar bättre
 * 5) Välcentrerade borr utan ”slag” (wobbling)
 * 6) Inte alltför grovkorniga diamanter – de slår mer mot ytan än finkorniga
 * 7) Avverka inte mer än nödvändigt – minimalinvasivt
 * 8) Använd bra provisorier – så blottlagt dentin och dentinkanaler skyddas ||
 * Varför bör minimihöjden på en molar som preparerats för en mk-krona i regel vara högre än en preparerad premolar? || Eftersom molarer:
 * Prepareras med större kon.vinkel - kompensera med ökad höjd
 * Har större basdiameter → behöver avverka mindre i höjden för att diagonalen ska vara längre
 * Belastas mer än anteriora tänder → kräver mer retention (ökad höjd) ||
 * Nämn tre krav man bör ställa på kantanslutningen för en mk-krona? || # Ingen cementskarv – blir fult + belastas → kronan lossnar
 * 1) Jämn övergång tand och krona vid sondering – motverka plack och karies
 * 2) Inget underskott – blottlagt dentin och risk för pulpabesvär
 * 3) Röntgenkontroll ska vara ua approximalt ||
 * Om du gör en extensionsbro, vilken betydelse har längden och höjden på extensionsledet för brons hållfasthet? Förklara! || När vi utsätter bron för en kraft kan det ge upphov till svikt/deformation.
 * Om man har preparerat en molar för en krona, vilka alternativ för temporär krona har man att välja mellan? Förklara! || # Aluminiumhätta då det är längre in i bettet → ej synligt och enkelt att sätta på och ta av.
 * 1) Protemp-krona - bra anatomisk form, lättare för pat att anpassa sig till än en al-hätta ||
 * Vad skulle kunna vara skälen till att du hos en patient med en tandlucka hellre föreslår en implantatkonstruktion än en konventionell bro? Ange minst fyra skäl! || # Granntänder intill tandluckan är oskadade
 * 1) Granntänderna lutar mkt → kan inte preparera dom parallella
 * 2) Granntänderna ingår redan i protetik
 * 3) Bett med diastema som man vill behålla
 * 4) Traumaskada hos unga individer ||
 * Vad menas i preparationssammanhang med konvergensvinkel och vilken betydelse har den? Rita och förklara! || - Konvergensvinkel beskriver hur de vertikala ytorna på preparationen är vinklade mot varandra
 * Vad kan vara anledningarna till att man ibland väljer en att göra en subgingival preparationsgräns för en tandteknikerframställd krona? || - Karies cervikalt
 * Vilken är den vanligaste tekniska orsaken till att man kan få göra om en tandstödd bro? || Den tappar retention = bron lossnar ||
 * Varför brukar man rekommendera att man vid preparation för en krona ska avsluta periferipreparationen innan man gör den slutliga höjdreduktionen? || * Riskerar annars att få en för låg höjd på preppen → sämre retention
 * För att jobba systematiskt, inte lite “här och där” ||
 * Vilka för och nackdelar kan det finnas med att göra en emaljretinerad bro med endast två led och stöd enbart på ena sidan av en tandlucka? Förklara || * Bättre estetik - inte lika mkt metall bakom tänderna
 * Enklare att hålla rent
 * Mindre skada på tänderna
 * Mindre risk för lossnande - stöd på 2 tänder ger mer rörlighet
 * Lossnande upptäcks tidigare jmf med stöd på 2 tänder
 * Större risk för lossnande än konventionell bro ||
 * Vilka är de två vanligaste biologiska orsakerna till att man kan få göra om en tandstödd bro? || Karies, endodontiska problem (pulpaskador, tandvitalitet) ||
 * Redogör för vilka faktorer som påverkar tandstödda broars hållfasthet och förklara hur de påverkar hållfastheten || -Preparationens utformning: för retention (höjd, konvergens och ytråhet)

-Brospann (längd): lång bro med få stödtänder försämrar prognosen, bron går sönder. - Brons bredd och höjd: ökad bredd och höjd → ökad hållfasthet - Brons styvhet - ökad e-modul → mindre nedböjning → ökad hållfasthet ||
 * I översiktsartikeln av Sailer et al. rapporterades bla. jämförelser av 3-årsöverlevnaden för metallkeramiska och glaskeramiska kronor. Vad kom man fram till när det gäller dessa typer av kronor? || - Ingen statistisk signifikant skillnad i överlevnad över 3 år.
 * I översiktsartikeln av Sailer et al. rapporterades bla. jämförelser av 3-årsöverlevnaden för metallkeramiska och glaskeramiska kronor. Vad kom man fram till när det gäller dessa typer av kronor? || - Ingen statistisk signifikant skillnad i överlevnad över 3 år.

- Glaskeramiska kronor kan användas som alternativ till MK-kronor ||
 * Vad är det som gör att porslin binder till metall? || -Mekaniskt (ytråhet) – rå metallyta med små hålrum som porslin kan flyta in och binda till.

-Kemiskt – viktigast, oxidbindning. Behandlar metall → får ett oxidskikt som man bygger porslin på. Blir syrebryggor mellan porslin-metall.

-Kompression – tryck Metallen har större termisk utvidgningskoefficient än porslinet → metallen utvidgar sig mer än porslinet när det värms upp → bildas ett tryck mot porslinet → porslinet hålls kvar ||
 * Vilka olika typer av metallkeramikfrakturer finns det? || # Kohesionsfraktur – fraktur i porslinet
 * 1) Adhesionsfraktur – porslin släpper från metallen och blottar metallen ||
 * 1) Adhesionsfraktur – porslin släpper från metallen och blottar metallen ||

Individuellt gjuten Vilka faktorer vid preparationen styr prognosen för en parapostpelare? || # Trattformad övergång mellan stift och pelare > > längd – stiftet ska inte vara kortare än kronan > > diameter - 1,25mm, inte för tjockt → rotfraktur > > divergens - parallella väggar > || > ||
 * GB ||  ||
 * STIFTPELARE ||  ||
 * Beskriv arbetsgången för individuellt gjuten pelare. Hur gör du? || Individuellt gjuten – arbetsgång:
 * 1) Ta rtgbild för att se hur mkt guttaperka som ska vara kvar - minst 4 mm apikalt
 * 2) Använder Gatesrymmare och tar bort guttaperka till nivån vi vill ha
 * 3) Forma till rotkanalen med beutelrock = skär mer och formar kanalen
 * 4) Gör chamfer där kronan ska börja för att ge tillräcklig omkramning
 * 5) Tar avtryck och motbitning
 * 6) Skicka till tandtekniker
 * 7) Vi får tillbaka den individuellt gjutna pelaren ||
 * Vid framställning av rotstiftförankrade pelare med indirekt teknik finns det två olika huvudlinjer vad gäller utformningen av stiftdelen.
 * 1) Vilka två olika typer avses? (2) BS
 * 2) Hur skiljer sig avtryckstekniken vid de olika typerna || Parapost
 * Preparerar kanalen efter prefabricerat stift och tar sen avtryck på det
 * Preparerar kanalen och formar den
 * Sen avtryck av kanalen och tandtek gjuter pelaren INDIVIDUELLT just för den kanalen ||
 * Att göra stiftpelare innebär alltid en viss risk för en tand. Vad ska du tänka på för att minimera risker, och optimera prognos för parapostpelare?
 * Att göra stiftpelare innebär alltid en viss risk för en tand. Vad ska du tänka på för att minimera risker, och optimera prognos för parapostpelare?
 * 1) Stiftets
 * 1) Rotationslås för att minska vridning
 * 2) Tillräckligt kvarvarande tandsubstans, omkramning och bra kraftriktning (axiala krafter)
 * 3) Inte vid koniska kanaler - då är individuellt gjuten bättre
 * 4) Inte ha underskär i cavum/rotkanal - blir sämre passform då
 * 5) Minst 4mm guttaperka kvar apikalt → minska risk för bakterieläckage
 * Minimum omkramningszon för olika pelartyper? || * Omkramning = avstånd prepgräns pelare-krona, där kronan kramar om roten → högre överlevnad om tillräcklig omkramning
 * Indirekt: minst 2 mm
 * Direkt: minst 3 mm
 * Förklara hur:

a) rotstiftets längd påverkar förankringen till tanden?

b) diametern på stiftet påverkar förankringen

c) stiftets divergens påverkar förankringen?. || a) Längd: minst lika lång som kronan, längre kronor har större hävstång → behöver längre stift

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">För kort stift → stiftet lossar

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">För långt → perforerar rotkanalen apikalt

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">b) Diameter: tillräckligt tjockt för att inte svikta

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">För smalt → fraktur, inte tillräckligt styvt, under 1,25 mm

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">För tjockt → rotkanalsväggar försvagas → risk för rotfraktur

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">c) Divergens: Ju mer parallell desto bättre förankring ||
 * Vilka argument talar för indirekt framställda metallpelare och vid vilka tillfällen kan en direktpelare vara att föredra?

Redovisa dina val och överväganden när du väljer mellan olika typer av stiftpelare. Vilka situationer kan lämpa sig för direktframställd pelare? Vilka olika typer av stiftpelare finns det och vad karaktäriserar dessa? || För direktpelare (fiberstift och kompositpelare)
 * Minst 1/3 av koronal tandsubstans kvar – behövs omkramning som kan motverka flex i stiftet
 * Underskär finns i cavum/rotkanalen → kompositen fyller ut
 * Försvagade rötter → frakturrisk vid individuellt gjuten
 * Vid singelkronor.
 * Adhesiv cem (kompositcem)

För indirekt pelare (parapost/individuellt gjuten) > > || 2. God insyn och ljus 3. Ta kontrollröntgen vid behov - 4mm guttaperka kvar apikalt 4. Mikroskop 5. Luta borret så det borrar längs med rotkanalen 6. Borra i guttaperka = känn med sond. Får du ut vit tandsubstans → borret är för brett eller risk för perforation || - Ta röntgenbilder och kolla kliniskt - minst 4mm guttaperka kvar apikalt - Ha bra ljus, insyn, ev luppglasögon - Mikroskop kan hjälpa - Stiftet ska vara minst lika lång som kronan - Omkramningen minst 2mm - Ha rundade hörn och kanter
 * Mindre än 1/3 av koronal tandsubstans kvar – viktigt med styvt stift i dessa fall → metall bättre
 * Inga underskär i cavum/rotkanalen
 * Både vid singelkronor och broar
 * Parapostpelare är förstahandsalternativ
 * På trattformiga och koniska kanaler gör man ind gjuten så slipper man avverka mkt tandsubstans för retention
 * Tål högre belastning än direkt utan att svikta
 * Konventionell cem (fosfatcement) – adhesiv cem vid direkt är bökigt
 * Längre medellivslängd än direktpelare
 * Vad har du för tips för att minimera perforationsrisken vid pelarpreparation? || 1. Analysera rotkanalsanatomin kliniskt och med röntgen
 * Vad är indikationen för stiftpelare? || Rotfylld tand med otillräcklig kvarvarande tandsubstans ||
 * Beskriv preparation och avtryckstagning för parapostpelare. Vad är särskilt viktigt att beakta? || Innan preparation

Vid preparation - Gatesrymmare: gör styrkanal och lämna 4mm guttaperka apikalt - Specialborr: forma kanal och vidga den - Få bort underskär från rotkanal och cavum - Använd dig utav rak sond för att se att du borrar i guttaperka - Trattformad övergång mellan rotkanal och cavum - Ta kontrollröntgen vid behov - Periferiprepartion för chamfer

Vid avtryck - Ta avtryck. använt ex röd specialborr ska man använda det röda avtrycket. - Motbitning ||
 * I vilka fall väljer du helst en individuellt gjuten pelare och varför?

Vilka situationer lämpar sig bäst för individuellt gjuten pelare respektive pelare med prefabricerat stift? || - Vid oval/konisk/trattformad rotkanal måste mkt tandsubstans avverkas för att ett prefabricerat stift (direkt eller parapost) ska passa in.

- Man slipper avverka lika mkt tandsubstans vid individuellt gjuten - Vid runda kanaler är prefabricerade stift bra || - Kompositmat absorberar vätska → ger mikroläckage → omkramning viktig ||
 * Varför behövs mer omkramning vid direktframställd pelare? || - Direktframställd pelare är mindre styva → kan svikta → behöver mer omkramning för att motverka flex i stiftet (minst 1/3 koronal tandusbstans)
 * Hur cementerar du stiftet när du gör en direktframställd pelare? || Efter färdig preparation,

1. Ets + skölj bort

2. Bonda kavitet + stift - men ljushärda inte

3. Ta bort ös av bonding med bläster och papperspoints i rotkanal

4. Fyll rotkanal med kompositcement

5. Sätt stiftet på plats och härda || > || > || Hur väljer du mellan kompositcement och vattenbaserade cement om du ska cementera en oxidförstärkt keramkrona på 11? Motivera! || * Zirkonia kan cem med vattenbaserat (konventionell) och kompositcem (adhesiv)
 * Vilka faktorer är viktigast för att ge en bra långtidsprognos på en stiftpelare? || * Tillräcklig omkramning - där kronan kramar om roten, minst 2mm vid indirekt, 3mm vid direkt
 * Stiftets längd, diameter, divergens (se tidigare)
 * Stiftets passform - ska inte vingla för mkt
 * Belastningsriktning - axiala krafter bättre än skjuvkrafter
 * Du har ett underskär i kavum på en tand som ska förser med pelare. Hur hanterar du detta problem? || Jag väljer direkt teknik, då kompositen kommer fylla ut hålrummen ||
 * Vad kan du göra vid pelarpreparation för att minimera risken för stiftfraktur? || * Ha tillräcklig omkramning = minst 2 mm (3mm för direkt)
 * Inte avverka för mkt tandsubstans, då det kan leda till stiftfraktur
 * Stiftets längd, diameter och divergens (se tidigare frågor)
 * CEMENT ||  ||
 * Hur resonerar du när du väljer cementtyp för en Zirconiakrona 21?

Vattenbaserat
 * Prepgräns subging → vattenbaserat bättre eftersom mindre fuktkänsligt
 * Om det är viktigt med bra biokompabilitet för pat
 * Vid bra retention

Kompositcem
 * Ligger prepgräns supraging → kompositcem kan användas
 * Spalter mellan tand och krona → kompositcem eftersom det har lägre löslighet i munnen
 * Har man dålig retention → kompositcem ||
 * Vilka fördelar respektive nackdelar har ett resinmodifierat glasjonomercement jämfört med fosfatcement? || Fördelar
 * Lägre löslighet - zinkfosfat löses upp och kan ge sek-karies vid glipor
 * Fluoravgivning - det har inte zinkfosfat
 * Förbättrad tandadhesion - pga resiner
 * Förbättrade fysikaliska egenskaper - pga tillsatta resiner
 * Längre arbetstid och kortare stelningstid – pga ljushärdning

Nackdelar > || Hur ser den adhesiva bindningen ut mellan glaskeram och tand? Vilka komponenter innehåller den? || <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;"> <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Keram
 * Sämre biokompabilitet – pga resinerna
 * Kan inte reglera stelningstid - zinkfosfat kan man ändra på blandning för att påverka stelningstid, glasjoncem är fasta proportioner
 * Inte lika välbeprövat som zinkfosfatcement
 * Fosfatcement har större slarvmarginal och lätt att ta bort överskott
 * Beskriv gränsytan mellan keram och tand vid adhesiv cementering. Rita gärna!
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Underskär från etsning
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Silan binder kemiskt till kompositcement
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Adhesiv = “limmet”

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Tand > || > || - Bra om man har spalter mellan tand och krona pga låg löslighet ||
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Etsad tandyta → mikroretention
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Primer går ner i dentinkanaler → gör dentin hydrofobt
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Adhesiv - bildar hybridlager tsm med hydrofoba primerbehandlade dentinet
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Binds till keram via kompositcement
 * Vad kan det finnas för skäl att välja ett vattenlösligt cement vid konventionell cementering? || * När vi har bra retention (ret-cylinder höjd, konvvinkel, ytråhet)
 * Inte lika fuktkänsliga → vid subging prepgräns och långt bak i munnen
 * De är väl beprövade
 * Om biokompabilitet är viktigt
 * Passar till både metallbaserade konstruktioner och konstruktioner av oxidkeram med bra retention
 * Har kompositcementen några fördelar för detta ändamål? || - Vid dålig mekanisk retention, eller på konstruktion som varit cem med vattenbaserat cement och lossnat → kompositcem ger extra adhesion
 * Hur gör du för att skapa retention för konventionellt cementerad fast protetik? || - Konventionellt cem förlitar sig på mekaniska retentionen genom retentionscylinders höjd, konvergensvinkel, ytråhet

- Preppa med 10-15 konvergensvinkel - Minst 3 mm höjd på incisiver/hörntänder/premolarer och 4 mm på molarer - Putsar inte prep alltför mkt innan cem, då det tar bort ytråheten ||
 * Du väljer ett resinmodifierat glasjonomercement vid cementering av en MK-krona. Vad innebär detta för fördelar respektive nackdelar jämfört med ett ”rent” glasjonomercement? || Fördelar
 * Bättre fysikaliska egenskaper, då polymererna gör det mer hållfast.
 * Längre arbetstid och kortare stelningstid pga ljushärdningsförmågan man får då man blandar i resiner

Nackdelar > > ||
 * Sämre biokompabilitet pga resinerna ||
 * Vilka faktorer styr ditt val när du ska välja mellan fosfatcement och glasjonomercement. || * Fosfatcem välbeprövat, har slarvmarginal och är inte fuktkänsliga → bra vid subging prepgräns och i bakre del av munnen
 * Samtidigt är de pulpairriterande pga fosforsyran och då kan glasjonomercement vara bättre, då det är mer biokompatibelt
 * Glasjonomercem är lättare att blanda än fosfatcem
 * Vilka faktorer påverkar ditt val av cement i de olika situationer som kan förekomma vid fast protetik? Resonera utifrån vad du vet om olika cements egenskaper. || <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Vattenbaserat vid
 * 1) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Metallbaserade konstruktioner med bra retention
 * 2) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Konstruktioner av oxidkeramer (Al-oxid/zirkonia)
 * 3) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Stiftpelare av metall

> <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Kompositcement vid > > ||
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Zinkfosfatcem välbeprövat, slarvmarginal, reglerbar stelningstid, om jag är subging - inte fuktkänsliga
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Glasjoncem om biokompabilitet är viktigt, fluoravgivning, lätt att blanda
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Resinmodifierat glasjoncem - om man vill ha extra adhesion till tanden, förbättrad hållfasthet pga resiner eller längre arbetstid och kortare stelningstid pga ljushärdning
 * 1) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Metallbaserade konstruktioner med dålig retention
 * 2) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Konstruktioner av oxidkeramer (Al-oxid/zirkonia)
 * 3) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Kompositkronor
 * 4) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Etsbara keramer - fältspatsporslin (skalfasad) och glaskeram (onlay)
 * 5) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Etsbroar
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Ger bra adhesion, hållfasthet, estetik (tandfärgade) och låg löslighet i munnen → bra om man har spalter
 * Du ska cementera en Mk-fullbro på 8 stödtänder. Vad väljer du för cement och varför? || <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Vattenbaserat fosfatcement pga
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Mindre fuktkänsligt → kan användas långt bak i munnen
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Större slarvmarginal - bra när det är så många tänder
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Lätt att ta bort överskott
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Reglerbar stelningstid - kyla ner så jag får längre stelningstid ||
 * PARTIALPROTETIK ||  ||
 * Vilka faktorer styr om du ska välja pontic eller protesbas vid tandersättningar i en partialprotes? || * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Pontic vid små tandluckor (mkt dentalt stöd) och i fronten
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Protesbas vid större tandluckor (gingivalt stöd) och längre bak pga större tuggkrafter ||
 * SDA vad står denna förkortning för? Uttyd förkortningen samt förklara innebörden av densamma. || SDA = Shortened Dental Arch
 * Står för minsta antal tänder som krävs för att få bra funktion

Men finns individuella variationer i antal tänder som krävs, så att definiera ett värde på SDA är svårt || > || > Lingal bar lämpligt > || > || > || > > till A-linje och tuber maxilla, trimmas i omslagsvecket > ||
 * Vad innebär vår (Scandinavian) approach för konstruktionen av partialprotes? || * Bevara tandvitalitet, respektera parodontiet och bevara alveolärt ben genom behållande av rötter/implantat
 * Föredra enkla protetiska lösningar - hygienen är viktig
 * Respektera patientens behov och socioekonomi
 * I vilka fall är det lämpligt för dental skena respektive lingualbar. || Dental skena lämpligt
 * Vid platsbrist
 * Vill ha extra tipphävning (passiv retention)
 * När vi förser med incisala hakar för att ta upp axiala krafter
 * Om man behöver exa en tand i framtiden → då kan man tillsätta proteständer
 * Pat har svårt att upprätthålla hygienen
 * Diastema
 * Korta kliniska kronor → dental skena blir för tjock
 * På vilka sätt kan du optimera estetiken i samband med partialprotetik? || # <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Använd lingual bar istället för dental skena
 * 1) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Använd S- eller T-klamrar
 * 2) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Fundera över kombinationsprotetik - intra/extrakoronala attachments ||
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Nämn minst fyra faktorer viktiga för biokompatibiliteten hos en partialprotes? || # <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Spolrum mellan tänder och partialprotes i gingiva
 * 1) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Krafter jämnt fördelade på förbindelsedelar, stöddelar, tipphävare
 * 2) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Gomplatta ligger 3 mm från restbettet i ök
 * 3) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Ingen interferens med mjukvävnad - fixas genom definitivavtryck och trimningsrörelser
 * 4) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Enkla protetiska konstruktioner - kunna hålla rent
 * Ange minst 4 olika sätt att förankra en partialprotes vid kombinationsprotetik. || # (Urtagskronor)
 * 1) Intrakoronala attachment - patris (protes) ner i matris (tand)
 * 2) Extrakoronala attachments
 * 3) Makro-attachments
 * 4) Alveolarbar
 * 5) Teleskopkonstruktioner
 * Vad styr utformningen av den palatinala plattan vid partialprotes i ök? || * Fåtal tänder är det som HP → gomplattan sträcks ut
 * Finns plats för dentalskena → bind in tänder i dental skena → mindre gomplatta
 * Vilka fördelar har en skeletterad partialprotes jämfört med en temporär partialprotes? || Temporär partprotes gingivalt stöd → krafter tas upp av gingiva → resorption → bettet sjunker

Skeletterad partialprotes har > || - Olämpligt vid platsbrist (tori, högt frenulumfäste), kort gingiva lingualt, lingualtippade tänder - Komplikationsrisk att det kan skada när cristan resorberas → lingual bar i kontakt med slemhinna → resorption || - Lingual bar 0,5mm från slemhinna || Vad tänker du på vid utformningen av en partialprotes för att minska risken för negativ påverka på restbettet och gingiva? || * Täcka 2/3 av trigonum retromolare, runt tuber max, till A-linje 2. Ofta billigare 3. Avverkar mindre tandsubstans || <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">- Kombinationsprotetik - intra/extrakoronala, makro attachments, alveolarbar ||
 * Ocklusala stöd
 * Reciproka klamrar = tipphävare och stabiliserande
 * CoCr-skelett som gör de mer stabila
 * Hur ska en lingual bar utformas, och när kan det vara olämpligt att använda detta förbindelseelement? Komplikationsrisker med lingual bar? || - Ligga 0,5mm från slemhinna (närmare → irriterar, längre → food impaction)
 * Hur minimerar du de risker som är förknippade med resorption vid partialprotetik? || - Via stöddelar överföra axiala krafter vid tuggning till stödtänder och alveolarutskott (eftersom dentalt stöd är bättre än gingivalt)
 * Hur bör partialprotesen konstrueras för att ge restbettet en så god prognos som möjligt?
 * Mkt ocklusala stöd och färre gingivala stöd → minskad resorptionsrisk
 * Aktiva kammern bör ligga i underskär, men ej för nära gingivan → gingivit, sek karies.
 * Lingual bar bör ej sitta tätt mot slemhinnan (resorption) eller för långt bort (mat fastnar). Ha den ca 0,5 mm från slemhinna.
 * Ha spolrum mellan protes-gingiva, ca 3mm mellan restbett och protes
 * Trimingsrörelser → inte interferera med mjukvävnaden ||
 * Beskriv behandlingsgången tandläkare/tandtekniker för skeletterad partialprotes. || <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Se dokument på GUL ||
 * Vilka fördelar kan du se i behandling med partialprotes jämfört med fast protetik? || 1. Dåliga tänder med dålig prognos för fast protetik kan man göra partialprotetik på istället, förutsatt att grundsjukdomen är under kontroll
 * Vilka faktorer styr utsträckning och antal tänder vid friändssadlar i uk? || * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Utsträckning - täcka 2/3 av trig retromol, ingeninterferens mjukvävnad
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Antal tänder - till 6an, men fler om det finns motbitning/tänder bakom ||
 * Vilka typer av barklamrar finns att tillgå, och vad har de för fördelar jämfört med cirkumferenta klamrar? || * T-klammer och S-klammer.
 * Bättre estetiskt om man kan komma nerifrån, då läppen oftast döljer.
 * T-klammer oftast i uk och S-klammer på 1or och 3or i ök ||
 * En patient vill inte ha synliga klamrar på sina blivande partialproteser i ök och uk? Vad kan du erbjuda patienten? || <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">- T- och S-klamrar (barklamrar)
 * Vilka delar består en cirkumferent klammer av, och vilken funktion har respektive del? || 1. Aktiv klammer buckalt i guld/CoCr - fjädrande och håller emot så protesen inte lyfter från sitt underlag (aktiv retention)

2. Reciprok klammer lingualt i CoCr - styv och förhindrar att tanden förflyttar sig, hjälper mot roterande (tipphävare) och horisontella krafter (stabiliserande) 3. Ocklusalt stöd - överför axiala krafter till tänder/alveolarutskott (dentalt stödda) || - Viktigt med bra precision, särskilt vid prepgränsen = kantprecision - Då motverkar man sekundärkaries och endodontiska problem - Prep ska ha utrymme för mat, jämna prepytor, tydlig prepgräns, bra retention (konv.vinkel, höjd, ytråhet) och inte ha underskär ||
 * GLÖM INTE KONSTRUKTIONSRITNING AV PARTIALPROTESER UNDER ||  ||
 * FAST PROTETIK ||  ||
 * Vad har begreppet precision för bäring på fast protetik? || - Precision = passform, kronan och preparationens inre ytor överensstämmer med varandra - kronan sluter an
 * Vad har begreppet precision för bäring på fast protetik? || - Precision = passform, kronan och preparationens inre ytor överensstämmer med varandra - kronan sluter an
 * Ange tre olika typer av preparationsgräns. Vad är deras karaktäristika och användningsområden?

Ange 3 olika typer av design avseende preparationsgräns och beskriv fördelar/nackdelar med respektive alternativ vid preparation av MK krona? Varför tycker vi att en preparationsgräns av typen chamfer är att föredra i de flesta fall vid kronpreparation? || Slice - vid skalkronor Chamfer - allmänt för kronor Skuldra - om man vill ha mer retention

Prepgräns
 * Slice svårt att få bra prepgräns med
 * Chamfer ger tydlig prepgräns → bra passform (precision)
 * Skuldra ger tydlig prepgräns

Estetik > Styrka - vertikal avstödning för konstruktionen
 * Slice ger smal cementskarv och bra estetik
 * Chamfer ger ok estetik, följer tandens anatomiska form
 * Skuldra ger tjock cementskarv och sämre estetik
 * Slice svag
 * Chamfer starkare
 * Skuldra bättre avstödning genom en hylla

Avverkning av tansubstans > Vid MK-krona är chamfer bäst eftersom det ger tydlig prepgräns = bra precision, jämn cementutfyllnad = bra estetik, utrymme för material = mindre risk för överdimensionerad krona och tillräcklig styrka || > > > Frameworkfraktur och parodontala problem > > Chipfrakturer och tappad retention (bron lossnar) > > Sekundärkaries-endoproblem-missfärgningar > || Hur resonerar du angående utrymmeskravet vid preparation för fast protetik? || <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Utrymme för material behövs för: > <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Retention innebär att man vill få bra konvergensvinkel, höjd och ytråhet för att kronan inte ska lossna från tanden
 * Slice avverkar lite
 * Chamfer avverkar med tandens struktur
 * Skuldra avverkar mycket
 * 46 har gått förlorad och ska ersättas med en bro. Vad finns det för möjliga terapival och vad säger vetenskapen om komplikationsrisk för olika materialval? || * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Terapival är MK-bro och helkeramisk bro
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">MK-bro är hållbarare än alla keramiska broar
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Glaskeram och zirkonia kan användas vid mindre broar
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Glaskeram leder till
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Zirkonia leder till
 * Utrymme för material och retention står ofta i ett motsattförhållande vid kronpreparation. Hur hanterar du detta praktiskt vid preparation för Mk?
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Hållfasthet - dimensionera skelett och porslin tillräckligt
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Hygien - kunna hålla rent, inte bli för bulligt, ge spolrum
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Estetik - kunna göra en fin krona

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Vi kan avverka så vi får utrymme men samtidigt få bra retention genom att sträva efter > || > || Vilka fyra grundkrav måste din preparation tillgodose? || # Biokompabilitet – vävnadsvänligt
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Konvergensvinkel på 10-15 grader
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Höjd på 3 mm (incisiv/hörntand/premolar), 4mm (molar)
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Ytråhet - inte putsa för mkt
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Förlägga prepgräns subgingivalt, vilket ger en tillräcklig höjd samtidigt som vi kan avverka för materialet
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Avverka mer buckalt (utrymme för mat) och ocklusalt (belastning) ||
 * Tanden 11 ska förses med en krona. Vad rekommenderar du för materialval och varför? || Keramik → fältspaltsporslin, eftersom
 * Bäst estetik
 * Funkar i anteriora regioner (artikeln Sailer et al)
 * Inte avverkar lika mycket som vid mk-kronor
 * Inte avverkar lika mycket som vid mk-kronor
 * En kraftigt restaurerad molar i underkäken ska förses med Mk krona. Hur preparerar du för att maximera retentionen? || * Chamferdesign
 * Avverkar mer ocklusalt (belastning) och buccalt (plats för material)
 * Konvergensvinkel, höjd, ytråhet etc
 * Prepgräns subging om dålig retention, fylln cervikalt, rotkaries
 * Vilka grundbultar måste beaktas vid kronpreparation?
 * 1) Utrymme (vs avverkning) – så man kan göra krona
 * 2) Förankring – retention = kronan ska sitta kvar
 * 3) Tillslutning – precision = sluta an mot blottat dentin ||
 * Vilka parametrar kan du laborera med när du ska skapa retention för konventionellt cementerad fast protetik? || * Konvergensvinkel, ret.cylinderns höjd, ytråhet
 * Subging prepgräns, räta upp ytorna, göra rännor/lådor
 * Kompositcement - ger bättre adhesion om dålig retention ||
 * Vad har vi för utrymmeskrav för Mk krona respektive oxidförstärkt keramkrona? || MK-krona
 * Ockl 1,5 mm
 * Buckalt 1,5 mm
 * Mindre approximalt och lingualt

Oxidförstärkt helkeramkrona > || > || > || > || > || > || > <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Adhesiv > || > Scandinavian approach > || a) Gör en konstruktionsritning för skelett och partialprotes på bifogad figur över befintligt restbett. (3) GB
 * Ockl 2 mm
 * Buckalt 2 mm
 * Mindre approximalt och lingualt
 * Beskriv 5 konstruktionsprinciper för MK-krona. || # <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Metallstommen ska vara tillräckligt dimensionerat för att undvika svikt
 * 1) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Porslinet ska vara helt stött av metall - motverka porslinsfraktur
 * 2) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Metallstommen ska ha jämna kanter samt dimensionerat så porslinet blir jämntjockt - motverka sprickor i fissurer
 * 3) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Metall-porslinsövergång ska inte ligga i belastade områden
 * 4) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Metall-porslinsövergångar ska inte bestå av tunna porslins- eller metallkanter
 * Tanden som ska förses med Mk-krona är relativt låg. Hur gör du för att optimera förankringen? || * Lägger prepgränsen subgingivalt för att ge ökad retention
 * Rätar upp ev. koniska ytor = minskar konvergensvinkeln
 * Lådor och rännor (men akta pulpaskador)
 * Kompositcement om dålig retention
 * 13 ska förses med någon typ av krona. Vad har du för alternativ att erbjuda patienten, och hur resonerar du med hänsyn till vad vi vet om överlevnad av fast protetik? || * Hörntänder utsatta för skjuvkrafter → behöver ngt hållfast
 * Fältspatsporslin har sämre hållfasthet och utesluts
 * MK och helkeramik av glaskeram eller zirkonia funkar
 * Zirkoniakronor leder till fler tekniska komplikationer och utesluts
 * MK-krona är golden standard och välbeprövat men har sämre estetik
 * Erbjuder MK-krona (om prognos är viktigt) och glaskeram (om estetik är viktigt)
 * Tanden 36 är frakturerad till halva kronhöjden. Vilka möjligheter ser du att restaurera tanden protetiskt? || Om tanden är vital har vi 3 terapival:
 * 1) Krona med subging prepgräns i komb med rännor/lådor
 * 2) Bondad keramik eller komposit med adhesiv teknik - onlays, C-kronor
 * 3) Endodontisk terapi på tekniska indikationer - om vi anser att prognosen för pulpan är så dålig att vi vill göra stift+pelare och krona på
 * 4) Kompositkrona - men sämre överlevnad + kräver underhåll
 * Du ska restaurera en premolar med någon typ av krona. Vilket resonemang för du med patienten vid val av material, med avsikt på hållbarhet? || * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Premolar har axiala krafter och deltar vid mkt tuggning → vill ha ngt hållbart
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">MK-krona eller helkeramik med glaskeram eller zirkonia
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Zirkonian leder till tekniska komplikationer som chipfraktur och förlust av retention, bör informera pat om detta
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">MK-krona eller glaskeram gångbara alternativ
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Glaskeram finare estetiskt, MK-krona mer välbeprövat
 * I vilka situationer kan traditionell fast protetik vara att föredra, och när är det lämpligare med adhesiv protetik? || <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Traditionell
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Vid subgingival prepgräns - inte lika fuktkänslig
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">När man vill ha okomplicerad cementering
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Vid bra retention (kon.vinkel, höjd, ytråhet)
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Vid supragingival prepgräns
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Vid sämre retention
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Vill avverka mindre tandsubstans → mindre skada på pulpa
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Estetik är viktigt
 * Vilka övergripande mål är viktiga att beakta när vi planerar protetisk behandling? || * Ge stabil ocklusion genom tandkontakter
 * Begränsa belastning av mucosan
 * Bevara höjden på bettet - inte bli ihopsjunket
 * Bevara tandvitalitet, respektera parodontiet och bevara alveolärt ben genom att behålla rötter/implantat
 * Föredra enkla protetiska lösningar - hygienen är viktig
 * Respektera patientens behov och socioekonomi

b) Namnge de olika ingående konstruktionsdetaljerna och dess syfte. (3) GB

Proteskropp Förbindelsedelar - förbinder protesbaser Förankringsdelar - förankrar protesen i restbettet · Proteskropp: o Protesbas: dit tänderna fästs o Proteständer: för pat att tugga med, estetik · Förbindelsedelar: o Dental skena med pontic · Förankringsdelar o Stöd: ocklusala stöd 47m, 43 md, 33 md o Aktiv retention: 47 cirkumferent, 33 T-klammer o Passiv retention: dental skena, reciprok klammer o Stabiliseringsdelar: dental skena, reciprok klammer, protessadel
 * 1) Protesbas - fäster tänderna till protesen + gingivalt stöd + stabiliserande mot horisontella krafter
 * 2) Proteständer - 6a-6a men varierar beroende på motbitning
 * 1) Lingual bar - uk, förbinder enbart protesbaser
 * 2) Dental skena - uk+ök, agerar oxå tipphävare, reciprok arm och stabiliserande
 * 3) Gomplatta - ök, agerar oxå stabiliserande
 * 1) Stöddelar (pil ner) - överför axiala krafter till tänder och alveolarutskot (dentalt stöd)
 * 2)  Aktiv retention (pil upp) - motverkar krafter som vill lyfta protesen från underlaget, klamrar
 * 3)  Passiv retention (rotation) - … krafter (vid protessadlar) som vill lyfta sadlarna från underlaget, dental skena-reciprok arm-förlängd klammerarm (du behöver ingen aktiv klammer buckalt för en förlängd kl.arm)
 * 4)  Stabiliserande delar (<>) - … horisontella krafter som vill dislocera protesen, dental skena-reciprok arm-gomplatta-protesbas

Här skulle vi ha gomplatta oxå

Här hade vi behövt gomplatta oxå, och förlängd klammerarm 24-22 för tipphävning mot kvadrant 1



SB a) Ange 2 fördelar för chamferpreparationen jmf med slicepreparationen || Chamfer ger >  Prepgräns
 * Tand 22 har frakturerat på en patient och du planerar att behandla med en skalkrona i Lithium di-silikat (e-max, glaskeram)
 * Tydlig prepgräns → bra precision
 * Jämn cementutfyllnad → minskad missfärgning
 * Utrymme för material → minskad risk för överdimensionerad krona

Slice svårt att få tydlig prepgräns

Chamfer ger tydlig prepgräns → bättre passform

Styrka - vertikal avstödning för konstruktion

Slice svag

Chamfer starkare → ger mer stöd till konstruktionen

Anatomi Chamfer följer tandens naturliga anatomi → ger bra retention || 1. Etsning: Fosforsyra löser apatitkristaller → ytförstoring genom porositeter och ren yta. Smearlayer avlägsnas, kollagenfiber kollapsar → återfukta kollagen så det ej är kollapsat
 * b) Vid cementeringen använder du kofferdam. Varför? || * Glaskeram är etsbart → cementeras med adhesiv teknik → kofferdam
 * För att hålla torrt, så saliv inte kommer mellan cement och konstruktion
 * Kompositcement som vi använder är fuktkänsligt
 * Påverkar prognos, eliminerar aspirationsrisk, isolerar området
 * ((Hålla borta skräp, som sänker ytspänningen, från tandytan
 * För bra vätning ska cementet ha lägre ytspänning än tanden
 * Om det då ligger skräp på ytan som sänker ytspänningen blir det svårare för cementet att väta)) ||
 * c) Hur ska tanden respektive keramen behandlas vid adhesiv bonding? || Tanden

2. Primer: går ner i dentinkanaler, hydrofil tandyta blir hydrofob → kan bindas till cement

3. Adhesiv (“lim”) Hydrofobt adhesiv på dentin → kapslar in exponerade kollagenfiber → ger hybridlagret → tandytan redo för kompositcement

Keramen 1. Etsning på lab (porslin/glaskeram) → ökar ytan och skapar porositeter (mikromekanisk retention) 2. Silanisering – ger kemisk bindning mellan keram och kompositcement Komplement till etsning, görs av oss på klinik innan vi ska sätta fast konstruktionen. || > ||
 * d) Nämn två moment i behandlingen som du gjort annorlunda om du istället valde en oxidförstärkt keram. || # <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Vattenbaserat cement eftersom oxidkeramer inte är etsbara
 * 1) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Avverkat mer - för att få plats med kärnmaterial + ytporslinet
 * 2) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">((Använt chamfer istället - eftersom detta är en oxidkeram kan vi använda chamfer istället för skuldra då oxidkeramer är starkare än glaskeramer. Skuldra är fördelaktigt för svagare keramer, då skuldra hanterar belastningar bättre (axiala krafter).))
 * Vilka två huvudgrupper av keramer går att cementera med adhesiv teknik || Porslin och Glaskeram = etsbara ||
 * Beskriv varför man silaniserar glaskeramer och redogör för den kemiska effekten av silanet. || Silanisering gör man för att skapa kemisk bindning mellan keram och cement. Görs som komplement till etsning.

Silanet (en kemisk förening) har en organisk och en oorganisk del: Oorganiska delen binder till keramen via syrebryggor,

den organiska delen binder till organiska cementet via metylakrylatgruppen. || > || || A:  Fördelar: Bättre motstånd mot snedriktade skjuvkrafter då kusparna är reducerade → både bonding + mekaniskt motstånd för skjuvkrafter Nackdelar: Mer tandsubstans avverkat → större risk för preparationstrauma
 * Nämn minst två vanliga komplikationer i samband med bondade helkeramiska kronor. || # Frakturer (särskilt chipfraktur) - kohesiva, adhesiva eller total
 * 1) Lossnad krona - retentionsförlust
 * 2) Estetik - får inte bort ös → tandkött drar sig tbx och missfärgning
 * 3) Endodontiska problem - pulpaskador, ets kan irritera pulpan
 * 4) Sekundärkaries
 * Nämn 4 fördelar med adhesiv fastsättning jämfört med traditionell cementering av en helkeramisk krona. || # Tandsubstansbevarande – avverkar mindre än traditionell
 * 1) Förankrar på ett nytt sätt – etsning ger mikromekanisk retention
 * 2) Minskar mikroläckage på tanden – tät bindning → bakterier kmr inte in
 * 3) Minskar postoperativa besvär – avverkar mindre → exponerar ej pulpa
 * 4) Minskar missfärgningar – tätare anslutning
 * 5) Bra estetik ||
 * Ett keramiskt onlay i sidotandsområdet kan prepareras på flera olika sätt, varav två är avbildade här A respektive B. Bedöm fördelar respektive nackdelar med respektive preparationsdesign och förklara varför du anser som du gör.

B: Fördelar: mindre tandsubstans avverkat Nackdelar: sämre motstånd mot snedriktade skjuvkrafter. främst bondingen som håller emot || <span style="background-color: #ffffff; color: #444444; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">2. Patienter som bruxar → för hög belastning → bron kan frakturera+lossna <span style="background-color: #ffffff; color: #444444; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">3. Stora tandluckor som kräver längre bro än en treledsbro - sämre överlevnad <span style="background-color: #ffffff; color: #444444; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">4. Bettförhållanden - djupt bett → skjuvkrafter <span style="background-color: #ffffff; color: #444444; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">5. Posteriort i bettet - hellre anteriort där det är mindre krafter || > || > <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Kärnförsedd keramkrona > ||
 * Det finns flera patientrelaterade förhållanden då man bör avstå från den helkeramiska bron. När kan detta infinna sig? Redovisa och kort motivera. || <span style="background-color: #ffffff; color: #444444; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">1. Pat med dålig munhygien/kariesaktiva → risk för sekundärkaries
 * Det finns flera patientrelaterade förhållanden då man bör avstå från den helkeramiska bron. När kan detta infinna sig? Redovisa och kort motivera. || <span style="background-color: #ffffff; color: #444444; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">1. Pat med dålig munhygien/kariesaktiva → risk för sekundärkaries
 * Hur bör man dimensionera en Zirkoniumdioxid-förstärkt 3-ledsbro. || <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">[[image:https://lh5.googleusercontent.com/aKag7nTtNtA0KpvGRc3iPvbT_Z3k7SIs15w6ZMhSX_cn_BdJ2akJBgyrMBexkrn7mzHYWPj6uDzr_qSV2CHlebMNzH3CUk332CoYS842UupC_kIxJzL3D4BnnMlY_9hWuRFL5IUX width="344" height="218"]]
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Connectorn minst 3x3mm eller 4x4 (vid molarer och långa spann)
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Tjockleken på kärnmaterialet bör vara minst 0.7mm
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Mjuka valvövergångar vid sammanfogningar
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Använda djup chamfer eller skuldra
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Jämn porslintjocklek: 0.8 - 2mm och inga skarpa hörn eller övergångar
 * Nämn minst två faktorer hos tandläkaren som påverkar överlevnaden hos keramiska konstruktioner. || # Gjort helkeram på en korrekt indikation (inte vid lång bro, extensionsle)
 * 1) Erfarenhet - ju oftare man gör ju bättre överlevnad
 * 2) Hantering
 * 3) Prepdesign ||
 * Monolitisk keramkrona i glaskeram kontra kärnförsedd keramkrona som singel-krona. Vad är typiskt för respektive krontyp? Berätta och förklara. || <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Monolitisk keramkrona i glaskeram
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Monolitisk = samma material i hela konstruktionen
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Etsbara → vid adhesiv teknik
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Avverkar mindre, behöver inte plats för ytporslin
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Bättre estetik
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Innerkärna (vanligtvis oxidkeram → zirkonia) med porslin utanpå
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Inte etsbara → inte vid adhesiv teknik
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Liknande prepteknik som vid mk-krona
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Avverkar mer för att få plats med kärna + ytporslin
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Lite sämre estetik
 * Vilka indikationer respektive kontra-indikationer finns för helkeramiska broar. || Indikationer
 * Estetik
 * Vävnadsbevarande - vill inte avverka mkt
 * Krav på biokompabilitet
 * Pat vill ha metallfri konstruktion
 * Mindre tandluckor

Kontraindikationer > || > <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Skuldra > || <span style="background-color: transparent; color: #444444; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">- Vid belastning → spänningen vid sprickan blir stor → slow crack growth
 * Korta preparationer → platsbrist vertikalt → frakturrisk
 * Långa broar
 * Extensionsbro med extensionsled
 * Bruxism
 * Djupt bett
 * Långt bak i bettet, inte lika viktigt med estetik där
 * Preparationen för den helkeramisk, kärnförsedda kronan kan prepareras med två olika utformningar av det cervikala preparationsavsnittet. Vilka då? Beskriv och förklara vad som är bra respektive mindre bra med respektive preparationsdesign. || <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Chamfer
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Ger utrymme för material, bra passform, jämn cementutfyllnad
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Mindre avstödning för konstruktion
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Ger mer avstödning för konstruktionen, tydlig prepgräns
 * <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Avverkar mer, svår att göra, estetiskt sämre, cementskarv ||
 * Med bondat porslin kan man lösa flera viktiga estetiska problem. Nämn 4. || # Tandform
 * 1) Storlek: bredd och längd
 * 2) Missfärgningar
 * 3) Felställningar - istället för ortodonti
 * Beskriv kort varför det bildas sprickor i keramiska konstruktioner och hur man kan minska risken för att sprickorna ska bildas och växa. || <span style="background-color: transparent; color: #444444; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">- Keramer har defekter inbyggda i sig när dom framställs → startpunkt för sprickbildning

<span style="background-color: transparent; color: #444444; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Minska risk > ||
 * <span style="background-color: transparent; color: #444444; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Adhesiv cementering → ger stark enhet
 * <span style="background-color: transparent; color: #444444; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Understöd för porslinet, undvik underminering
 * <span style="background-color: transparent; color: #444444; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Jämntjockt porslin
 * <span style="background-color: transparent; color: #444444; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Undvik att slipa och borra på de keramiska konstruktionen
 * Vilket keramiskt material skulle du rekommendera när det gäller att:

. || # A) framställa ett laminat på en traumaskadad ök-incisiv hos en ung person? > > Fältspatsporslin  > > > Glaskeram = onlay  > > > Monolitisk glaskeram, > > zirkonia kräver mer avverkning + retentionsförlust och chipfrakturer  > > > Zirkonia (oxidkeram)  > ||
 * 1)  B) framställa en partialkrona på en ök-premolar där endast den palatinala kuspen återstår? Tanden är ej vital och ej missfärgad
 * 1)  C) framställa en krona på en uk-molar 37? Tanden är missfärgad men vital. Patienten visar tecken på betydande krafter intraoralt.
 * 1)  D) framställa en bro från 43 till 45 då 44 saknas på en ung patient med normal bettrelation och fina intraorala förhållanden?
 * Vad är att tänka på då preparationer för ett keramisk onlay planeras. Hur tänker man beträffande resterande tandsubstans, hållfasthet, förankring med mera. Glöm inte att motivera framförd fakta. || Adhesiv cementering används, därför ska man
 * Ha emalj runt prep (ring of confidence) - bindning till emalj tillförlitlig
 * Använda kompositcement
 * Ha kofferdam då tekniken är fuktkänslig
 * Använda glaskeram (etsbar och stark)

- Inte alltför svag tand då det är sämre prognos, ex rotfylld - Inte vid stora krafter, ex bruxism eller skjuvkrafter - Ocklusal divergens för att få ner inlägget - Avrundade och mjuka hörn för att minska frakturrisk - Avstödsytor för inlägget så det har stabil bas att ligga på || De 4 under är också SB
 * Beskriv kortfattat hur man får "hybridlagret" och redogör för varför det är viktigt. || Hybridlagret fås genom att behandla tanden: Ets (porositeter -> mikromek ret, avlägsnar smear layer), primer (hydrofil yta -> hydrofob). Adhesiv appliceras på detta vilet kapslar in de exponerade kollagenfibrerna och slutgör hybridlagret. Nu är tanden redo för cement och hybridlagret gör att bindningen mellan cement och tand blir stark och därmed bra retention för konstruktionen.

|| (2. Opak) (kan blockera underliggande missfärgningar från tanden) 3. Y-TZP: Unik egenskap som motverkar vidare sprickbildning (materialet kan byta fas ochdärmed volymutvidgas och fylla ut påbörjad spricka) 4. Låg andel skelettfrakturer jämfört med andra helkeramer Hur den kan användas kliniskt: Preparation, prepgräns, förhållande till granntänder och motstående käke, mjukvävnad (omslagsveck)
 * Ange två fördelar med Zirconia jämfört med andra helkeamiska konstruktioner samt hur den kan användas i kliniska situationen || Fördelar: 1. Goda fysikaliska egenskaper (hög brottgräns)
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-left: 0.375in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">I fronten
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-left: 0.375in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">När patient har krav på metallfria konstruktioner / god biokompabilitet
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-left: 0.375in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Mindre brokonstruktioner utan extensionsled!
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-left: 0.375in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Singelkronor (dock chipp off frakturer) ||
 * Om du står i "valet och kvalet" mellan en cementerad respektive bondad krona - vilka variabler är det då som du måste beakta? Ange och kommentera || ** <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-bottom: 0in; margin-left: 0.186in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Preparationens utformning. Om det går att lita på preparationens mekaniska utforming och retention (hur bra den efterliknar traditionell konisk "Mk-form".
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-bottom: 0in; margin-left: 0.186in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Om det går att adhesivt bonda i emalj eller ej. Strävar efter detta då dentin inte kan bodas adhesivt på samma sätt
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-bottom: 0in; margin-left: 0.186in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Subgingival eller supragingival prepgräns (dvs om det går att hålla torrt/ta bort överskott etc)
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-bottom: 0in; margin-left: 0.186in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Hur kraftriktningarna/bettförhållandena ser ut. Kan bli för starka krafter för helkeramiska konstruktioner
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-bottom: 0in; margin-left: 0.186in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Posteriort eller anteriort? Har med krafter att göra
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-bottom: 0in; margin-left: 0.186in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Är vertikala höjden tillräcklig? ||
 * Hur kan man minimera risken för "chippfraktur" av ytporslinet på Zirconiakronor? || ** <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-bottom: 0in; margin-left: 0.186in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Man kan utforma ocklusalytan mer slät så att inte andra tänder "hakar i" ytporslinet och skapar en chippfraktur.
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-bottom: 0in; margin-left: 0.186in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Understöda porslinet väl till kärnmaterialet (zirconian)
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-bottom: 0in; margin-left: 0.186in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Jämt med porslin längs kärnmaterialet
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-bottom: 0in; margin-left: 0.186in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Anatomiskt utformat kärnporlin samt avtrundat. ||
 * CH ||  ||
 * Vilka strukturer och förhållanden syftar avtryckstagningen till att avbilda/registrera? || Betandad patient

Tandlös pat Alveolarutskott och gränsen mellan fast och rörlig slemhinna

Förhållanden: motstående käke via index (tändernas motbitning) ||
 * Vilken är skillnaden mellan en kondensations reaktion och en additionsreaktion? Beskriv den kliniska betydelsen av denna skillnad. || <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Kondensationsreaktion (K-silikon)

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">När bas och katalysator slås ihop och vi får polymer + en restprodukt.

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Detta leder till krympning när materialet stelnar → mindre korrekt avbildning

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Additionsreaktion (A-silikon)

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">När bas och katalysator slås ihop och vi inte får en restprodukt, utan den är stabil. A-silikon genomgår en additionsreaktion när dom stelnar och därför krymper inte dessa → mer korrekt avbildning ||
 * Redogör för indelningen av elastiska avtrycksmaterial i typer och ge exempel på fabrikat namn. || Hydrokolloider:
 * Irreversibel hydrokolloid (alginat)
 * Reversibel hydrokolloid (hyco)

Elastomerer: > || <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">- Tvåfas = olika viskositet på avtrycksmaterialet i spruta och sked - ex light/heavy body
 * Polysulfider (permalastic)
 * Polyeter (impregum)
 * K-silikon (Xantopren)
 * A-silikon (Putty, Imprint 4, Hongium, Penta dimension)
 * Beskriv och ange skillnaden mellan enfas och tvåfas avtrycksmaterial. Beskriv och ange skillnaden mellan ensteg och tvåsteg avtrycksteknik || <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">- Enfas = samma viskositet på avtrycksmaterialet i spruta och sked - ex medium body i båda

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">- Ensteg = avtrycksmat i spruta och sked mjuka samtidigt, vi tar avtryck med båda mjuka samtidigt

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">- Tvåsteg = avtrycksmat i spruta och sked inte mjuka samtidigt, <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">tar först avtryck med sked → låter det stelna → preppar tand → sprutar flytande avtrycksmat på tänderna → för upp den stela skeden igen

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Exempel på tvåfas, tvåstegsteknik:

<span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Tar avtryck med högviskös putty först → låter det stelna → preppar tand → sprutar lågviskös light body på tand → för upp skeden igen <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Tvåfas, ensteg: mjuk heavybody i skeden och mjuk lightbody på tanden samtidigt ||
 * Vilka generella krav finns på avtrycksskedar. Ange dessa och förklara deras betydelse för det kliniska resultatet. || 1. Formstabilitet: efter avtryck ska skeden vara stabil och inte omformas, vilket annars kan ge en skev bild av verkligheten

Ha stopp vid skedens kant så mat. inte deformeras om man trycker för hårt på skeden

2. Styv: skeden vara styv för att inte deformeras

Annars blir avtrycket mindre när man tar bort det → kan inte få på avtrycket igen + kronor blir för små.

3. Ger en jämn materialtjocklek: använd avlastning på rätt sätt och ha inte för tjockt material på vissa områden men inte andra → krymper där det är för tjockt, motverka att få genomslag på skeden

4. Retinerar avtrycksmaterialet: avtrycket ska sitta kvar i skeden när vi tar ut det ur munnen, så det inte lossnar eller sitter kvar på tändnera.

Mekanisk retention = perforationer i skeden + rimlock + vid elastomerer limma skeden.

5. Utsträckning och stöd: Ha sked som bara täcker det som är avsett att avbildas. Du behöver inte få med gommen om du ska göra en krona || > > (blir stor deformation om man drar vid handtaget)
 * Elastiska avtrycksmaterial kan avlägsnas ur underskär. Efter deformationen återgår de till sin ursprungliga form. Naturligtvis finns det en gräns för hur stor deformationen får vara för att den inte skall bli permanent. Vilka åtgärder kan vidtas för att minska deformationen i den kliniska situationen? || # <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Blockera underskär med vax
 * 1) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Ta ut skeden med ett bestämt ryck på sidorna av skeden
 * 1) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Ha stopp vid skedens kant så mat. inte deformeras om man trycker för hårt på skeden
 * 2) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Ta inte ut avtrycksskeden i snapset-period - vänta tills avtrycksmat stelnat helt ||
 * För att få ett bra avtryck med god detaljåtergivning så måste avtrycksmaterialet flyta ut över den yta som skall avbildas. Förklara begreppen vätning, kontaktvinkel och hydrofilitet. || Vätning: Hur bra ett material flyter ut på ytan

Hög vätbarhet = flyter ut ordentligt på ytan (låg kontaktvinkel)

Låg vätbarhet = flyter ut dåligt på ytan (hög kontaktvinkel)

Kontaktvinkel: Är ett mått på vätbarhet, ju lägre vinkel mellan droppen och ytan som ska vätas desto bättre vätbarhet.

Hydrofilitet: Tendensen för ett material att lösas i vatten (hydro), “vattenälskande”

Om vi har en droppe vatten och får en kontaktvinkel på mindre än 90 grader så är materialet hydrofilt, detta är viktigt då dentin innehåller mycket vatten och vi vill ha hydrofila material. ||
 * Hur skall preparationen vara för att underlätta möjligheten till att få ett bra avtryck och en bra modell? || # <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Chamfer med avrundade hörn: gör att förändringen blir mindre när avtrycket stelnar än om hörnen skulle vara skarpa
 * 1) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Tydlig preparationsgräns
 * 2) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Släta, jämna ytor
 * 3) <span style="background-color: transparent; font-family: Arial; font-size: 13.33px; vertical-align: baseline;">Rena, torra ytor: ger bättre avtryck då massan får kontakt med tanden. ||


 * Gamla frågor från GB **

Vilka komplikationer var vanligast vid respektive krontyp i Burkes studie? Hur förklarar du det? Vad kan vi ha för skäl att rekommendera keramiska konstruktioner, trots dåligt utfall i Burkes studier? I Burkes studier framkom skillnader i lyckandefrekvens mellan MK och porslinskronor. På vilket sätt kan detta påverka ditt terapival? || Keramiska kronor har ju i Burkes material en högre komplikationsrisk än metallkronor. Hur använder du dessa resultat när du ska rekommendera en krona åt en patient?
 * Redogör för styrkorna och svagheterna i Burkes studier av kronor

Vilka tand- och patientfaktorer var i Burkes studie negativa för prognosen av en krona? Vad var den vanligaste orsaken till ”intervention” (enl Burke) för Mk kronor respektive för keramiska kronor? Konsekvens? Enbart sett till enbart överlevnad, vad ska du (enligt Burke) välja för material, patient och tand om du vill undvika komplikationer? ||


 * Wikifrågor **

Hur kan man komma fram till (bestämma) vilken insättningsriktning en planerad brokonstruktion lämpligen bör ha? Beskriv och motivera. (2p)

Helkeramiska broar har både biologiska och estetiska fördelar jämfört med traditionella mk-broar. Men... det finns flera patientrelaterade förhållanden då man bör avstå från den helkeramiska bron. När kan detta infinna sig? Redovisa kort och motivera.

Redovisa och förklara preparationsdesign för keramiska skalfasader. Följande faktorer skall tas upp i ditt svar. •Preparationens omfattning (extensionen) incisalt och approximalt. •Cervikala preparationsavsnittet. Motivera presenterade fakta. (2p)

Friändsbroar utgör en större haveririsk än ändstödsbroar. Varför? Förklara orsak-verkan i ditt svar samt hur man skall kunna reducera failure-risken. (2p)

Rotstiftsförankrade pelare kan framställas med direkt eller indirekt teknik. (4p) •Beskriv kortfattat kliniska moment och material för respektive metod. •Finns det skillnader mellan metoderna avseende indikationer?

Hur effektivt en rotstiftpelare är förankrad i roten avgörs av ett flertal faktorer. Redogör för och förklara de väsentligaste faktorerna för att säkerställa en optimal förankring av rotstiftet då en tand ska pelar- och kronförses. (3p)

Många studier visar att kron- och rotfrakturer av tänder är betydligt vanligare om tanden är rotfylld/pelarförsedd jämfört med om den är vital. Kan det förutom mekaniska orsaker finnas någon förklaring till denna skillnad? (1p)

Rätt ofta står stödtänderna till en tilltänkt dental brokonstruktion snett i förhållande till varandra. Hur tacklar man detta problem? Redogör och förklara. (2p)

De flesta känner till att extensionsbroar är förknippade med en högre failure-risk än broar som är dubbelsidigt stödda. Om man ändå blir tvungen att använda sig av extensionsbron... hur ska man då kunna undvika att problem uppstår med denna, dvs. extensionsbron. Förklara. (2p)

CAD/CAM tekniken för helkeramer ställer särskilda krav på ditt sätt att utforma preparationen i kron och broprotetik. Redovisa och förklara dessa. (2p)

Friläggning: a/ Varför frilägger man inför avtryckav kron och bro? Ange 4 orsaker (2p) b/ Vilka är de 4 mest vanliga friläggningsteknikerna vid kron och broprotetik? (2p) <span style="display: block; height: 1px; left: 0px; overflow: hidden; position: absolute; top: 12679.5px; width: 1px;">
 * Beskriv kortfattat hur man får "hybridlagret" och redogör för varför det är viktigt. || Hybridlagret fås genom att behandla tanden: Ets (porositeter -> mikromek ret, avlägsnar smear layer), primer (hydrofil yta -> hydrofob). Adhesiv appliceras på detta vilet kapslar in de exponerade kollagenfibrerna och slutgör hybridlagret. Nu är tanden redo för cement och hybridlagret gör att bindningen mellan cement och tand blir stark och därmed bra retention för konstruktionen.

|| (2. Opak) (kan blockera underliggande missfärgningar från tanden) 3. Y-TZP: Unik egenskap som motverkar vidare sprickbildning (materialet kan byta fas ochdärmed volymutvidgas och fylla ut påbörjad spricka) 4. Låg andel skelettfrakturer jämfört med andra helkeramer Hur den kan användas kliniskt:
 * Ange två fördelar med Zirconia jämfört med andra helkeamiska konstruktioner samt hur den kan användas i kliniska situationen || Fördelar: 1. Goda fysikaliska egenskaper (hög brottgräns)
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-left: 0.375in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">I fronten
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-left: 0.375in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">När patient har krav på metallfria konstruktioner / god biokompabilitet
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-left: 0.375in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Mindre brokonstruktioner utan extensionsled!
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-left: 0.375in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Singelkronor (dock chipp off frakturer) ||
 * Om du står i "valet och kvalet" mellan en cementerad respektive bondad krona - vilka variabler är det då som du måste beakta? Ange och kommentera || ** <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-bottom: 0in; margin-left: 0.186in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Preparationens utformning. Om det går att lita på preparationens mekaniska utforming och retention (hur bra den efterliknar traditionell konisk "Mk-form".
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-bottom: 0in; margin-left: 0.186in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Om det går att adhesivt bonda i emalj eller ej. Strävar efter detta då dentin inte kan bodas adhesivt på samma sätt
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-bottom: 0in; margin-left: 0.186in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Subgingival eller supragingival prepgräns (dvs om det går att hålla torrt/ta bort överskott etc)
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-bottom: 0in; margin-left: 0.186in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Hur kraftriktningarna/bettförhållandena ser ut. Kan bli för starka krafter för helkeramiska konstruktioner
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-bottom: 0in; margin-left: 0.186in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Posteriort eller anteriort? Har med krafter att göra
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-bottom: 0in; margin-left: 0.186in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Är vertikala höjden tillräcklig? ||
 * Hur kan man minimera risken för "chippfraktur" av ytporslinet på Zirconiakronor? || ** <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-bottom: 0in; margin-left: 0.186in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Man kan utforma ocklusalytan mer slät så att inte andra tänder "hakar i" ytporslinet och skapar en chippfraktur.
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-bottom: 0in; margin-left: 0.186in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Understöda porslinet väl till kärnmaterialet (zirconian)
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-bottom: 0in; margin-left: 0.186in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Jämt med porslin längs kärnmaterialet
 * <span style="direction: ltr; font-family: Calibri; font-size: 12pt; margin-bottom: 0in; margin-left: 0.186in; margin-top: 0in; unicode-bidi: embed; vertical-align: middle;">Anatomiskt utformat kärnporlin samt avtrundat. ||