TP3STA+och+TP3VET+-+Centrala+begrepp

[[file:Vetenskapsteori & Biostatistik - Centrala begrepp.docx|(Ladda gärna ner dokumentversionen för bättre layout) ]]
Vetenskapsteori & Biostatistik: Centrala begrepp


 * Bakgrund**

Teori En grupp antaganden eller påståenden som förklarar företeelser. Vetenskaplig slutsats eller förklaringsmodell med stark sannolikhet.

Hypotes Antagande för att teoretiskt förklara ett fenomen. Är i princip bara intressant vid hypotesprövningar.


 * Vetenskaplig ansats**

Kvantitativ Insamling av empiriska och kvantifierbara data, sammanfattning av dessa i statistisk form samt analys av utfallet med utgångspunkt i testbara hypoteser. Mängd eller storhet som ofta är mätbar.

Kvalitativ Kvalitativ metod handlar om att skapa en djupare förståelse för ett fenomen/händelse. Kritiseras ofta på grund av att deras resultat i princip aldrig går att upprepa eller att resultatens rimlighet inte kan kontrolleras.

Empirism Betonar erfarenheten snarare än förnuftet som bas för vår kunskap eller [|teorin] kring ett område. Det som bevisats erfarenhetsmässigt kan betraktas som tillförlitligt.

Rationalism Centrerat kring [|förnuftet], tänkandet och tingens logiska ordning.


 * Studiedesign**

RCT Randomized Controlled Trial. Används för att experimentellt testa två olika behandlingsmetoder. Urvalsgruppen indelas slumpmässigt i två grupper. Behandlingarna bör ske under samma förutsättningar.

Kohortstudie Observationsstudie. Man följer en urvalsgrupp under en bestämd tidsperiod. Periodens längd bestäms av vad det är som ska undersökas. Utgår från exponerade och oexponerade individer, som jämförs med avseende på sjukdomsförekomst.

Prospektiv/ retrospektiv Prospektiv innebär att man följer gruppen från en tidpunkt och framåt. Svårt att genomföra, dock är informationen mer värdefull. Retrospektiv innebär att man använder sig av historisk information ex. journaler, enklare att utföra.

Tvärsnitt/ longitudinell Tvärsnitt är en prevalensstudie där man ex. undersöker antalet fyllningar på 20 åringar i Göteborg. Longitudinell studie innebär att man följer individer under ett bestämt tidsintervall.

Population Den grupp man har för avsikt att undersöka, inte samma sak som urval.
 * Urval**

Randomisering Slumpmässig indelning, sker genom lottning.

Incidens Mäts vid två tidpunkter. Hur många som insjuknat under ett tidsintervall, mäts procent.

Prevalens Hur vanligt förekommande ett visst tillstånd är vis en viss tidpunkt, frekvens.

Statistisk power Visa att nollhypotesen är falsk och att det inte är slumpen som orsakat skillnaderna mellan grupperna. Statisktisk power ökar med antalet försökspersoner.


 * Datainsamling**

Variabel Något som kan anta mer än ett värde. Ex. kön, antal tänder, temperatur. Kan anta två värden, t.ex. kön. Kan anta värde ”inom ett spann”, t.ex. antal tänder. Kan hanteras som medianvärde (ej medelvärde eftersom det kan anta vilket värde som helst). Kan anta vilket värde som helst i princip.
 * __Dipoton__ variabel:
 * __Diskret__ variabel:
 * || Kvantitativa variabler ||  ||
 * __Kontinuerlig__ variabel:

Bias Felaktigheter i vetenskapliga resultat p.g.a. något systematiskt fel i forskningsprocessen vad gäller t.ex. insamling av data, bearbetning eller analys av resultat. Uppstår inte på grund av slump.

Sensitivitet Förmågan hos ett diagnostiskt test att urskilja de som är sjuka, det sanna positiva.

Specificitet Förmågan hos ett test att urskilja de som är sjuka, det sanna negativa.

Positivt/ negativt prediktivt värde Positivt prediktivt värde: Av alla positiva testresultat man får, hur många är sanna? Negativt prediktivt värde: Av alla negativa testresultat man får, hur många är sanna?

Bortfall De individer som uteblir under ett försöks gång. Gör resultatet mindre generaliserbara.


 * Databearbetning**

Medelvärde Genomsnittsvärde. Summan av alla mätvärden delat på antalet personer i försöket.

Medianvärde Det värde som delar materialet i lika stora delar, genomsnittsvärde. Medianvärdet kan i vissa fall ge en bättre bild av vad som är ”normalt” än vad ett medelvärde kan, speciellt om man har ett fåtal mätvärden som kraftigt avviker från de andra.

Standardavvikelse Ett mått på hur värdena fördelar sig kring medelvärdet.Om de olika värdena ligger samlade nära medelvärdet blir standardavvikelsen låg.

Konfidensintervall Anger med mer än 95% säkerhet inom vilket intervall det sanna populationsvärdet är. För att öka säkerheten i skattningen d.v.s. minska konfidensintervallet ökar man antalet stickprov.


 * Dataanalys**

Nollhypotes Innebär att det inte finns någon skillnad mellan de två stickproven ex. de behandlingar man ska utföra.

Hypotesprövning (T-test) Undersöka om det finns en skillnad mellan ex. de två olika behandlingsmetoderna. Man försöker uttala sig om den underliggande populationen.

T-test innebär att man jämför om skillnad finns mellan två [|normalfördelade] [|populationer] där man inte känner det exakta värdet på [|standardavvikelsen]. Kan även användas för att beräkna [|konfidensintervall] då man använder sig av små [|stickprov].

Statistisk signifikans Ett mått på vilken risk man är beredd att ta genom att hävda att noll-hypotesen är sann. Anger att ett observerat värde i en undersökning avviker från ett hypotetiskt värde eller annat jämförelsevärde så pass mycket att det inte beror på den statistiska osäkerheten ( [|slumpen] ).

Sannolikhet Hur troligt det är att man får ett visst utfall.

Validitet Ett tests förmåga att mäta det som avses. Intern: Bra inter validitet innebär att resultaten gäller för de som deltagit i studien. Extern: Bra extern validitet gör resultaten generaliserbara.

Reliabilitet Ett tests förmåga att upprepa resultatet.

Generaliserbarhet Huruvida resultatet gäller för populationen. Beror på om urvalet är korrekt, intern validitet och extern validitet.

De 4 principerna
 * Etik**
 * 1) 1. Respekt för autonomi Individens rättigheter. Patienten måste gå med på behandlingen.

konsekvens, vara ”advokat”. ||  || Godhetsprincipen
 * 2.
 * || Ge patienten bästa möjliga


 * 1) 3. Icke-skada principen

Vård ska ske på lika villkor för alla människor. Prioriteringar?
 * 1) 4. Rättviseprincipen

Informerat samtycke Försökspersonerna ska informeras om forskningen och om sin medverkan och själva bestämma om de vill delta eller inte. - Information - Förståelse Patienten ska kunna hoppa av studien närsomhelst.

Etisk prövning Cost – Benefit Syftet med lagen om etikprövning av forskning som avser människor är att skydda den enskilda människan och respekten för människovärdet vid forskning. ¨ Vilken kunskap kan man få ut av studien? ¨ Hur ser det informerade samtycket ut? ¨ Vilka konsekvenser riskerar man? Är det värt det? ¨ Hur tar man hand om patienterna efteråt?