TP1MH1+Delkurs+1020+Tentafrågor+med+svar

Delkurs 1020 – Mikrobiologi, immunologi etc.


 * Vävnadshistologi **

Syns genom bildning av Retzius inkrementlinjer – som ”årsringar”. Bildas även en neonatallinje vid födsel pga. tillfällig näringsvacka.
 * Kroppens vävnader bildas med varierande hastighet, vilket syns tydligt i emalj. Hur? **


 * Var är ameloblasterna, odontoblasterna, cementoblasterna på en färdigerupterad tand? **


 * På vuxen människa kan nytt cement pålagras rotspetsar och reparativt dentin bildas i pulpan. **

Efter tandens eruption kommer ameloblasterna att tillbakabildas, bli till REE, och så småningom kontaktepitel. Således finns inga celler kvar som bilda emalj.
 *  Varför kan inte ny emalj bildas? **

Manteldentin bildas av ”oerfarna” odontoblaster. Består av en proteincocktail pga odontobl. oerfarenhet.
 * Vad skiljer manteldentin från cirkumpulpadentin? **

 Cirkumpulpadentin bildas av ”erfarna” odontoblaster. Består främst av kollagen typ 1.


 * Ange vilken celltyp som dominerar i parodontalligamentet, rotcement, tandpulpa. **

Paradontalligamentet – fibroblaster. Producerar kollagen typ 1.
 *  Ange vilket protein respektive cell bildar mest av. **

 Rotcement – cementoblaster. Producerar cementum.

 Tandpulpa – fibroblaster. Producerar kollagen typ 1.

> Emalj: 98%. Dentin: 70%. Cement: 65%. > <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Emalj: amelogenin. Dentin: kollagen typ 1. Cement: kollagen typ 1. > <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Emalj: ameloblast. Dentin: odontoblast. Cement: cementoblast.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Ange följande för emalj, dentin, cement: **
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">● **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Ungefärligt innehåll av oorganiskt material. **
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">● **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Det vanligaste proteinet. **
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">● **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Namnet på cellerna som bildat vävnaden. **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Histologisk uppbyggnad av: emalj, dentin, rotcement. **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Emalj: **<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> hydroxylapatit. 98% oorganiskt material. Proteinet är amelogenin. Består av ameloblaster, som tillverkar sk. enamel rods. Dessa är S-formade och ser ut som små nyckelhål

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Anledningen till formen är för att materialet kan bli mer tätt sammanpackat och ha en högre hållfasthet.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Mellan nyckelhålen ligger interprismatisk substans, som är amelogenin som ej gick åt under mineralisationen. Detta fungerar som ett klister.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Små kanaler som härstammar från dentin kan gå en bit in i emaljen, de kallas spole.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Finns även tufts, som är som byggnadsställningar där emaljbildningen en gång startade.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Dentin:** 70% oorganiskt material. Odontoblaster bildar dentin och sk. odontoblastutskott. Vilande EMC kan ta odontoblasternas plats då de dör.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Primärdentin** är det dentin som skapas när tanden bildas. Det kan delas upp i:

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Manteldentin** bildas av ”oerfarna” odontoblaster. Består av en proteincocktail pga odontobl. oerfarenhet.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Cirkumpulpadentin** bildas av ”erfarna” odontoblaster. Består främst av kollagen typ 1.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Sekundärdentin** bildas hela tiden sakta efter att tanden erupterat. Orsaken till att äldre personer har mindre pulpa.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Tertiärdentin** bildas snabbt vid skador, ex efter ett kariesangrepp.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Rotcement:** 65% oorganiskt material. Avaskulärt – saknar blodkärl. Mjuk konsistens.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Består av fibroblaster och cementoblaster, som båda tillverkar kollagen.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Cementoblasterna kan omvandlas till cement.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 18pt;">Salivkörtlar och saliv **

__<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Primärsaliv: __<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> isoton saliv. Direkt efter saliven utsöndrats i acinära lumen.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Beskriv primär och sekundär saliv. **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> __Sekundärsaliv:__ hypoton saliv. Efter saliven passerat utförsgångarna på salivkörtlarna.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Vid intag av föda ökar sekretionen genom stimulering av mekanoreceptorer längs tandens rot och genom stimuli från smak. Även födans värme stimulerar salivsekretionen.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Ange hur intag av föda kan påverka salivsekretionen. **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Ju surare föda (lägre pH) – ju större salivsekretion.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Beskriv var proteiner bildas i salivkörteln och hur de hamnar i saliven. **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Proteiner bildas i de tre majora salivkörtlarna. De kan hamna i saliven genom två olika pathways: >
 * 1) **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">1. ** **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Main regulated pathway – **<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> cellen får en nervsignal, varpå den sekreterar det protein den lagrat i granula mha exocytos.
 * 2) **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">2. ** **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Constitutive pathway – **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">protein sekreteras konstant genom att färdas direkt i vesiklar från Golgi till lumen.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">En agglutinin aggregerar många olika orala bakterier (som en sopgubbe) till en mer tjock substans.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Vilken funktion har agglutininer och ange 3 salivkomponenter som räknas dit. **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> På så sätt kan det som aggregerats sedan sköljas bort av salivflödet.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Aggregationen kan ske specifikt genom att agglutininet är en antikropp som binder till antigen.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Den kan även ske ospecifikt genom att binda kolhydrater till sin yta.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Agglutininer är främst glyokproteiner. Andra agglutininer är mucinerna MUC5B (MG1) från sublingualis och MUC7 (MG2) från submandibularis liksom sIgA och laktoferrin.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Beskriv hur majora och minora salivkörtlar är uppbyggda och innerverade. **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Majora: **<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> gl. Parotis, gl. Submandibularis, gl. Sublingualis.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Består av acini vilka sitter i druvklasar. Saliv från majora körtlar innehåller mer proteiner, enzymer, fosfat, kalcium och är mer seröst. Aktiveras av det sympatiska nervsystemet.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Minora:** buccal, labial, palatal, palatoglossal, lingual. Kallas även accessoriska eller von Ebners.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Mucinrikt (trögt) som smörjer och fuktar munnen. Viktigt för det allmänna tillståndet. Även rikt på sIgA. Aktiveras främst av det parasympatiska nervsystemet.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Beskriv nervreglering av sekretion från parotiskörteln. **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Innervationen av parotiskörteln är helt och hållet autonom. Den parasympatiska innervationen kommer via kraniala nerver. Stimulering utgår från CN IX. CN IX frisätter acetylkholin. Detta leder till frisättning av kalcium i acinära lumen, och slutresultatet blir en ökad salivsekretion.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Den sympatiska stimuleringen kommer genom thoracic segmenten T1-T3, som till slut släpper ut substansen norepinephrine.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Denna substans binds till receptorer på de acinära cellerna och cellerna på salivkörtlarnas gångar.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Det leder till en ökad koncentration av cAMP, och därmed till en ökad salivsekretion.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Parasympatiska och sympatiska nervsystemen bidrar med att öka salivsekretionen, de har en synergieffekt.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Varför är major körtelsaliv av särskilt betydelse för att skydda oss mot karies? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Major saliv kan agera som en buffert vid sänkning av pH. Motverkar då demineralisation av emaljen och våra tänder skyddas mot karies. Den sköljer även bort födoämnen och bakterier från munnen.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Saliv och speciellt minor körtelsaliv är viktigt för allmänt välbefinnande och socialt liv. Varför?**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Minor saliv fuktar, smörjer och skyddar orala vävnader. På så sätt får vi en förmåga att tugga, tala och svälja.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Beskriv vattnets väg och hur primärsaliv respektive sekundärsaliv bildas i parotiskörteln **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">För att saliv ska bildas krävs en reflex som initierar salivsekretion. Denna sekretion förmedlas via nerver i det autonoma nervsystemet, ffa mha sympatiska och parasympatiska nerver. Saliven bildas i de acinära cellerna. Vid stimulering aktiveras salivationsreflexen och transmittorsubstans från sympatiskt (noradrenalin) och parasympatiskt (acetylkolin) frisätts. Dessa transmittorer fäster på receptorer på den acinära cellen. Frisättningen av saliv sker sedan mha en kedjereaktion. När transmittorerna fäster till receptorerna kommer kalcium frisättas till acinära lumen från intracellulära depåer. Kanaler på cellens basolaterala del kommer då att släppa ut kalium. Den apikala delen släppar ut klor till acinära lumen. Detta leder till att natrium kommer färdas in till lumen. Klor och natrium kommer då att utöva en osmotisk dragningskraft på vatten, som färdas in till lumen via aquaporin-kanaler eller genom passage tvärsigenom cellen.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> och vad som händer vid passagen genom utförsgångarna till munhålan. **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Vattnet kommer från blodet, och har därmed tre barriärer att ta sig igenom för att nå lumen: kapillärväggen, interstitiet och de acinära cellerna.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Den primära, isotona saliven kommer att färdas i salivkörtlarnas gångsystem. Där reabsorberas bla natrium och klor. Detta leder till en sekundär, hypoton saliv som sedan frisätts.

> > Vid intag av föda ökar sekretionen genom stimulering av mekanoreceptorer längs tandens rot och genom stimuli från smak. Även födans värme stimulerar salivsekretionen. > Ju surare föda (lägre pH) – ju större salivsekretion.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Ange 4 faktorer som kan påverka grundflödet av saliv samt hur matintag kan stimulera. **
 * 1) **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">1. ** **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Kroppställning – **<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> lägre i sittande ställning. Högre i stående & liggande.
 * 2) **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">2. ** **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Temperatur – **<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> värme ökar salivsekretion.
 * 3) **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">3. ** **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Lukter – **<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> stickiga lukter stimulerar salivsekretion.
 * 4) **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">4. ** **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Dygnsrytm – **<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> salivsekretionen är lägre på morgonen än eftermiddagen.
 * 5) **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">5. ** **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Blodflödet – **<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> ökat blodflöde ger förhöjd salivsekretion.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Salivsekretionen styrs av det autonoma nervsystemet (sympatiska & parasympatiska).
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Varför kan medicinering med speciellt antikolinerga medel leda till nedsatt salivsekretion? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Antikolinerga läkemedel verkar genom att blockera det autonoma nervsystemets receptorer, och därför även salivkörtlarnas receptorer.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Vissa antikolinerga läkemedel blockerar acetylkolinets effekter genom att blockera dess receptorer (dvs även receptorerna i acinära celler). Det leder till hämmad verkan av parasympatisk stimuli (eftersom acinära cellen inte kan frisätta joner) och leder till nedsatt salivsekretion.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Andra antikolinerga läkemedel blockerar sympatisk stimuli genom att blockera alpha-1 och beta-1 receptorer. Dessa receptorer finns även på salivkörtlarna arterioli, och därmed reduceras salivkörtlarnas blodflöde.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Detta leder till nedsatt salivsekretion, eftersom salivet får sitt vatten från just blodet!


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Vad kallas MUC5B och MUC7 med gemensamt namn? Vad heter de i äldre litteratur? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Muciner. Kallas MG1 och MG2 i äldre litteratur. Deras funktion är att hålla slemhinnorna fuktiga, smörja munnen och agera antibakteriella.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Vilken funktion har de? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Det sistnämnda fungerar med hjälp av aggregation av bakterier i saliv, som vi sedan sväljer.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Minor saliv är rik på muciner.

> <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Kallas även slemämne. Är egentligen en grupp av glykoproteiner med ganska långa peptidkedjor. > Gör olika sekret, exempelvis saliv och muköst sekret i mag-tarmkanalen, trögflytande och trådiga. Binder vatten och motverkar att slemhinnorna torkas ut genom att verka smörjande. > I mag-tarmkanalen bildar de en slembarriär mot maginnehållets sura chymus. > Finns i luftrören där de fångar upp mindre luftföroreningar och transporterar upp detta slem mha cilier. > > <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Bildas genom att dimerer av IgA transporteras in i salivkörtelceller och binder secretory component (SC) till sig. SC skyddar då sIgA mot protelytisk nedbrytning. > sIgA kan binda bakterier dels specifikt via antigenbindande delen men också ospecifikt genom sina kolhydratkedjor kopplade till molekylen. Komplexbinder till muciner och bildar stora aggregat av proteiner/glykoproteiner/muciner till vilka bakterier sedan binder. Neutraliserar toxiner och enzymer. Minor saliv är rik på sIgA. > > <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Ett enzym som bryter ner bindningar i bakteriers cellvägg så att väggen spricker (lyserar). > > <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Bikarbonat/kolsyra-systemet: viktigaste buffringssystemet eftersom bikarbonatmängden ökar vid tex födointag då bakteriernas syrabildning ökar. >
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Vilka funktioner har följande salivkomponenter: **
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">● **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Muciner **
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">● **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">s-IgA **
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">● **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Lysozym **
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">● **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Bikarbonat **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 18pt;">Mikrobiologi **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Beskriv den typiska mikrobiella karaktären på floran samt de huvudsakliga reglerande faktorerna i följande: **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Floran regleras i stort sett av: slemhinna/tänder (adhesion och biofilm), saliv, gingivalexudat, redoxpotential, pH, näringsämnen och värdorganismens försvar.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Kindslemhinnan:**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Selektivt genom receptorbindning, stort salivglöde, epiteldeskvamation (epitelavstötning à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> adherande bakterier stöts bort à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> låg bakterietäthet). Exempel: S. salivarius, Haemophilus, Neisseria.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Tungryggen: **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Papiller à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> många olika miljöer à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> mängd olika nischer. Icke adhererande anaerober. Saliv och syre kommer ej åt i papilldalarna à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> ingen salivsköljning. Låg deskvamation. Bakteriell persistens genom mekaniska krafter. Exempel: Prevotella, Veillonella, fusobakterier.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Tandytan **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Smooth surface leder till salivflöde. Bakteriell persistens genom specifik receptorbindning till pellikeln. Tidiga plackbildare är streptokocker (Strep. Sanguinis, Strep. Oralis) och Actinomyces med stark adhesionsförmåga. Plackbildning sker pga att senare bakterier binder in till de tidigare genom coaggregering.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Ingen deskvamation.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Tandköttsfickan (även vid gingivit).**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Supragingivalt och subgingivalt plack. Plack nära tandköttsficka à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> inflammation, gingivit.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Svullnad av gingivit à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> djupare fickor. Inflammationer à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> gingivalexudat diffunderar ut.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Den djupare fickan leder till en trivsam miljö för icke-adhererande bakterier.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Dessa blockerar ut salivet, syrgas, à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> mer anaerober och proteolytiska bakterier.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Bakterierna utvecklar ett försvar mot neutrofiler och lysozymer i exudat. Exudat innehåller dessutom näring för proteolytiska bakterier: proteiner (IgA), vitaminer och hormoner. Exempel: Prevotella och treponema.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Vilka produkter (metaboliter) bildas i placket vid: **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Vila (ingen extra näring förutom saliv) **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Ättiksyra, myrsyra. pH < 7.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Utsätts för socker (glukos eller sackaros) **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Mjölksyra, ättiksyra och etanol. Polyglukaner. pH < 5.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Ökad tillgång protein/peptider/aminosyror **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Ammoniak, flyktiga svavelprodukter. Smörsyra, proporonsyra. pH > 7.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Beskriv följande så väl du kan. När, var under vilka betingelser finns de i munhålan? **

>> >>> >>>> >>>>>>
 * **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Lactobacilla arter **
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Grampositiva stavar.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Apatogena.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Syratåliga (acidofila).
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Gynnas av lågt pH.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Bildar bacteriociner.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Kan användas som probiotika – floran är då i balans pga bacteriociner.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Finns i nekrotiska pulpor och karies.
 * **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Actinomyces **
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Grampositiva stavar.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Trådformiga.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">God vidhäftningsförmåga.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Fakultativ bakterie.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Rotkaries.
 * **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Aggregatibacter actinomyc. **
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Gramnegativ stav.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Kopplat till leukotoxin à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> hämmar neutrofila granulocyter à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> kan ej fagocytera.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">JP2 – juvenile paradontit: producerar leukotoxin kontinuerligt.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Subgingivalt plack.
 * **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Spirocheter **
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Spiralvriden.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Anaeroba.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Proteolytisk aktivitet.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Producerar cytotoxiska slutprodukter.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Finns i tandköttsfickor.
 * o **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Treponema arter **
 * § <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Små spiroketer.
 * § <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Anaeroba.
 * § <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Proteolytiska.
 * § <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Periodontit.
 * § <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Svåra att odla.
 * **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Streptococcus salivarius **
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Grampositiva kocker.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Fakultativ bakterie.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Favoriseras vid intag av sackaros.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Artegen flora.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Beskriv de viktigaste egenskaperna som karakteriserar följande orala bakterier: **

>> >>> >>>> >>>>> >>>>>> >>>>>>>
 * **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">P. Gingivalis **
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Gram-negativ stav.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Anaerob.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Proteolytisk.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Apikal periodontit. Tandköttsfickor.
 * **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Mutans-streptokocker: Strep. Mutans + sobrinus **
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Producerar GTF och FTF. GTF à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> bildas olösliga 1-3-bindningar à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> plack.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Producerar även andra glukanbindande proteiner à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> gynnar coaggregering av bakterier på tandytan.
 * **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Actinomyces naeslundii **
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Grampositiv stav.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Fakultativ.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Trådbildande.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Långa fimbrier på sin yta.
 * **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Staphylococcus aureus **
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Grampositiv rund.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Hudbakterie.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Dödar neutrofila granulocyter, monocyter.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Binder till Fc-delen av IgA à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> lurar cellerna att det inte är en bakterie à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> kommer således förbi det specifika immunförsvaret.
 * **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Candida albicans **
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Svampart.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Acidofila.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">I normala fall inte skadlig, men patogen i höga doser.
 * **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Veilonella parvula **
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Gramnegativ kock.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Strikt anaerob.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Coaggregerar speciellt med Strep. Mutans i dentalt plack.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Använder laktat som energikälla.
 * o <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Periodontit och karies.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Grampositiva arter som växer i par eller kedjor. Grupperas från A till W beroende på serotyp och efter deras hemolytiska egenskaper. Det bakteriegenus som det finns mest av i munhålan.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Beskriv streptocockerna som grupp och förklara varför de tar sån stor plats hos den friska människan. **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **De är acidogena och har en god tolerans mot antiseptika. Goda adhesionsegenskaper.**


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Vad är skillnaden mellan grampositiva och gramnegativa bakterier resp. eukaryota och prokaryota celler? **

__<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Grampositiva: __<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Tjockare cellvägg än gramnegativa. Mer tåliga än gramnegativa. Ger ofta inflammation.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Kan bilda sporer.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> __Gramnegativa:__ yttermembran av LPS. Periplasmatic space med enzymatisk aktivitet.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Inte lika mycket peptidoglukaner som grampositiva. Ger direkt vävnadsskada. Kan inte bilda sporer.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> __Eukaryot:__ kärna, större, har organeller

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> __Prokaryot:__ ingen kärna, mindre, har inga organeller, cirkulärt DNA i cellvägg, kan ha plasmider (extrakrom. DNA), annorlunda cellvägg.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Förklara vad resident, artegen, individegen och transient mikroflora är och hur de förhåller sig till varandra. **
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Resident mikroflora – **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">normala ”snälla” bakterier som finns och skall finnas i och på kroppen. Homeostas mellan oss (värdarna) och bakterierna. Svårpåverkad. Delas in i artegen, individegen och transient flora.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Artegen mikroflora –** specifik för arten. Streptococcus, Actinomyces, Neisseria, Haemophilus, Prevotella & fusobakterier.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Individegen mikroflora** – specifik för individen. Lactobaciller, Aggregatibakterier, Teponema.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Transient flora** – tillfälligt närvarande. Enterococcus faecalis, H. influenza.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">En balans som finns mellan bakterier i biofilmen. Mikrobiell stabilitet som upprätthålls & bibehålls mellan mikroorganismer i den inneboende floran trots en ständigt förändrad omgivande miljö.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Vad är mikrobiell homeostas och hur regleras denna i ett “climax community”? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Kan regleras med immunologiska faktorer (immunoglobulinbrist, farmaka) eller muntorrhet, lågt pH och dentala material.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Lipopolysackarider. Finns i yttermembranet på gramnegativa bakterier. Immunförsvaret känner igen polysackariderna. När yttermembranet förstörs och bakterien dör kan LPS frisättas som endotoxiner.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Vad är LPS, var finns det, vad är det kemiskt, vilka biologiska egenskaper. **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Detta leder till en aktivering av koagulationssytemet.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Skillnader mellan supra- och subgingivalt plack. **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Supragingivalt plack: > > <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Subgingivalt plack:
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Över tandköttet.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Grampositiva bakterier
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Fakultativa anaeroba bakterier
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Socker fermentation
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Socker kommer huvudsakligen från födan
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Under tandköttet.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Gramnegativa bakterier
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Anaeroba bakterier
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Proteolytisk metabolism
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Proteiner kommer huvudsakligen från gingivalexudat

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Även kallad salivsten. Skorpliknande depå som sitter fast på tandytan och kan ge missfärgningar.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Tandsten, hur bildas det och vilka komponenter krävs? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Bildas av plack och mineraler. Plackens råa yta erbjuder ett idealt subtrat för vidare plackbildning.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Kalcium och fosfat binder till varandra och bildar kristaller på tänderna.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Dessa kristaller stelnar i placket och bildar tandsten.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Man kan motverka tandsten genom att undvika att få plack genom regelbunden tandborstning,

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> tandtråd och genom att besöka tandläkare eller tandhygienist regelbundet.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Bakterier i biofilm är mer toleranta mot antiseptika och antibiotika än planktoniska celler. **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">En biofilm består av flera arter av mikroorganismer omslutna i en exopolysackarid matrix som är sammankopplade till en annan matrix eller en solid yta (tandemalj).
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Varför? Ange minst 6 fördelar med biofilm. **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Tidiga kolonisatörer är grampositiva kocker och stavar, följt av gramnegativa kocker och stavar

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> och slutligen fusobakterier och spiroketer. Pga den bildade exopolysackariden kommer antiseptika och antibiotika ha problem med att komma åt bakterierna i biofilmen. Fördelar med biofilm:
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Skyddar mot värdorganismens försvar
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Skyddar mot uttorkning
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Skyddar mot antimikrobiella ämnen
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Persistens i ett strömmande system (planktoniska celler)
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Heterogenitet i morfologi
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Befrämjar metaboliskt samarbete
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Förhöjd koncentration av näringsämnen
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Quorom sensing


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Beskriv plackbildning från renputsad yta och framåt 1-2 veckor framåt. Både mikrobiologiskt och mekaniskt. **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Det börjar med en ren tandyta. Emaljen på denna tandyta är negativt laddad, vilket leder till att Ca2+ binder in genom long-range binding och hydrofoba krafter. Därefter binder negativt laddade glykoproteiner in, vilket skapar en pellikel. På denna pelikel kommer ytterligare ett lager av Ca2+ binda in.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Tidiga plackbildare (S. sanguinis, S. oralis) kan nu binda in till Ca2+ genom receptor interaktion. Deras ackumulation på Ca2+-lagret gör att andra bakterier kommer coaggregera till de tidiga plackbildarna.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> I takt med att de tidigare kolonisatörerna ökar, uppstår möjligheten för sena kolonisatörer (fler gramnegativa celler) att binda in. Detta leder till en ökad diversitet av arter.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Så småningom kan placket utgöra ett climax community.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Inbindningen av bakterier kan pågå till 300, varpå en jämvikt uppnås.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Sockret kommer att främst gynna streptococcer, som använder det som enerigkälla.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Beskriv kortsiktigt (minuter) och långsiktigt (månader, år) det dentala placket vid tillfällig respektive ökat frekvent sockerintag. Ange kemiska, ekologiska, och mikrobiologiska aspekter på detta. **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Strep. Mutans kommer att bryta ned sockret och bla. producera GTF och FTF. GTF bildar en olöslig polyglukan, som kommer leda till att plack kan bildas. pH sjunker och vi får en demineralisation av emalj.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Fortsätter sockerintaget, och buffringsmöjligheten i mikrofloran är fortsatt dålig, kommer syratåliga bakterier att gynnas (lactobaciller). Emaljen fortsätter demineraliseras. Så småningom kan resttprodukter från bakteriernas metabolism (tex ammoniak) att gå igenom fickepitelet vid gingivalfickan. Det uppkommer en inflammation. Epitelcellerna blir glesare, och gingivalexudat sipprar upp.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Neutrofiler börjar producera lysozym, vilket gynnar gramnegativa bakterier. Får placket ligga kvar kommer bakterier som kan spjälka proteiner att börja kolonisera munhålan. Dessa kan exempelvis använda sig av gingivalexudatet som energikälla, och det leder till att gramnegativa proteolytiska anaerober gynnas.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Detta kan leda till exempelvis gingivit.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Så småningom är emaljet upplöst pga det låga pH, och vi kan få karies i tanden. Denna karies kan så småningom ta sig ner ända ner till pulpan. Efter en lång tid kommer vi få en nekrotisk pulpa.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Strep. Mutans använder sackaros för att bilda en olöslig polyglukan mha GTF. Denna polyglukan (dextran) kommer att lägga sig på tänderna och forma plack. pH kommer dessutom sänkas genom att mjölksyra bildas. Resultatet blir att Strep. Mutans, med hjälp av sackaros, bildar en oerhört stark biofilm, som är svår att lösa upp. Strep. Mutans kan dessutom använda det bildade dextranet som energireserv, vilket resulterar i att ännu mer mjölksyra bildas.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Förklara varför sackaros är mer kariogent än många andra sockerarter. **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Förklara hur en peptidoglukan ser ut. Hur kan den brytas ner och förhindras från att bildas? **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Vilka två substanser har direkt inverkan på peptidoglukanen? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Peptidoglukaner består av linjära polysackarider (N-acetylglukosamin) kross-länkade med peptid bindningar (N-acetylmuramic acid). Antalet kross-länkningar och deras längd bestämmer hållfastheten av den bildade strukturen. I grampositiva bakterier bildar peptidoglukanen flera lager, sammanbundna i alla tre dimensioner. Detta resulterar i en väldigt stark cellvägg. I gramnegativa bakterier finns bara ett fåtal lager av peptidoglukanen och deras cellvägg är därför mer ömtålig.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Den kan brytas ner mha lysozymer från neutrofila granulocyter (saliv, tårvätska, snor i näsa). Den förhindras att bildas med antibiotika, som då förhindrar den viktiga bindningen mellan peptid och proteoglykan. Bakterier som är resistenta mot anti-biotika kan bilda ett enzym kallat penicillinas, som motstår nedbrytningen.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Horizontal gene transfer, vilka former, vad är skillnaden?**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Det är tre olika sätt för prokaryota celler att plocka upp genetiskt material från en annan prokaryot cell.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Transformation: **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">prokaryot cell tar upp löst/fritt DNA/RNA


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Transduktion: **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">prokaryot cell tar upp DNA/RNA pga virus. En fag bildas, innehållande en del av host cellens DNA/RNA. Dessa fager släpps sedan ut. Fagerna går in i en annan cell och integrerar sitt DNA/RNA till det nya genomet.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Konjugation: **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">prokaryota celler, ex. med hjälp av quorom sensing, dockar till varandra och överför plasmid med hjälp av pili.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Förklara hur redox-potential respektive pH kan reglera ekologin i dentala plack. **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Redox-potential: **<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> mätvärde på ett kemiskt ämnes vilja att plocka upp elektroner och därmed bli reducerat.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Ju högre potential, ju högre vilja att plocka upp elektroner och bli reducerat.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Är redox-potentialen positiv kommer strikt aeroba bakterier trivas bäst.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Är redox-potentialen negativ kommer fakultativta anaeroba bakterier trivas bäst.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **pH:** i munnen ligger pH runt 7. Både syror och baser produceras då. Syrorna kommer från fermentation av socker, medan baserna kommer från nedbrytningen av aminosyror. pH kan på så sätt reglera ekologin genom att gynna syrabildande bakterier, eller bakterier som bildar basiska produkter.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Gingivalexudat (GCF)**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Vad är det?** Proteinrik vätska som bildas genom läckage vid inflammatoriska processer och som innehåller växlande mängder celler och cellfragment.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Varifrån kommer det?** Tandköttsfickan.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Hur kan det passera epitelbarriär?** Inflammationen gör att epitelceller kommer bli glesare, vilket leder till att gingivalexudatet kan sippra upp.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Vad inehåller det för försvarsfaktorer?** Leukocyter (neutrofila granulocyter).

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Vilka närningskomponenter för bakterier innehåller det?** Proteiner.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Beskriv den orala mikroflorans utveckling från födseln till tandlös gammal människa.**

> > > > > > > > > >
 * **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Vid födseln **<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> utsätts vi för moderns vaginala flora, oralflora, hudflora och mikroflora i bröstmjölken. //Lactobaciller, coliforma stavar, candida och de viktiga streptokockerna.//
 * **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Frambrott **<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **utav mjölktänderna** leder till en ny miljö i munnen. Ny nisch för att nya bakterier kan adhera och kolonisera. Tidiga kolonisatörer: //S. sanguinis, S.oralis och Actinomyces//.
 * **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Pubertet **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">. Permanenta tänder bryter fram och man får tandköttsfickor. Hormonella förändringar gynnar bland annat //P.gingivalis och Treponema//.
 * **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Vuxen **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">: dentala restorationer (bryggor, kronor) leder till att munhygien blir svår att hålla i skick. Detta gynnar anaeroba bakterier. Bakterier vars slutprodukter är basiska gynnas, då pH i munnen stiger och karies minskar. Tandsten ökar. Minskning av //A. actinomycetemcomitans//.
 * **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Tandlös **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">: Inga tandytor, ingen tandköttsficka. I mångt och mycket en återbildning av den orala mikrofloran liknande den hos nyfödda bäbisar. //Lactobaciller, streptococci, candida//.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 18pt;">Immunförsvar **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Vilken immunoglobinklass dominerar i saliv resp. i blod? Rita upp dem. **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Saliv – IgA. Subklassen IgA2 är överrepresenterat i sekret jämfört med blod. Detta kan vara fördelaktigt, då IgA2 är mer resistent mot proteaser, som ju produceras av orala microorganismer.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> De flesta patogener tar sig in i kroppen via slemhinnor, därför produceras det som mest IgA av alla immunoglobulinklasser. Det förklarar även varför halten är så låg i blod à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> det mesta är lokaliserat i sekretet.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Blodet – IgG.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Vilka immunoglobulinklasser (isotyper) förekommer hos männskor? **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Inom vilka isotyper förekommer det subklasser? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Immunoglobulinklasserna produceras av B-lymfocyterna.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Ett immunoglobulin består av två tunga kedjor (H) och två lätta kedjor (L). Dessa är förenade via en disulfid brygga. Varje immunoglobulin har två antigen bindande platser: en vid varje ände på molekylen.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Det finns 5 olika immunoglobulinklasser: IgA, IgD, IgE, IgG och IgM. IgA och IgG har subklasser.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Sekvensen av aminosyra i den tunga peptiden bestämmer immunoglobulinklassen:

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **IgA (α-kedja):** Saliv. Skyddar tarmen. Exokrina körtlar.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **IgD (δ-kedja):** produceras av B-lymfocyter i benmärg.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **IgE (ε-kedja):** binder till receptorer på ytan av mastceller. Förhöjd hos allergiker.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **IgG (gamma – kedja):** blod. Sekundärsvar.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **IgM (μ-kedja):** 5 subenheter. Primärsvar.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Beskriv de olika sorternas T-celler. Vad skiljer dem åt?**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">T-hjälparceller (CD4+) koordinerar immunförsvaret. Deras roll är att skicka signaler till andra typer av celler i immunförsvaret, däribland CD8 T-mördar celler. De kan då initiera CD8+ T-mördarcellerna att förstöra och döda infektionen eller viruset. Identifierar peptider på klass 2-molekyler.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> CD4 agerar som en förankringsmolekyl när en antigenpresenterande cell presenterar en antigen för T-hjälparcellernas TCR.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> T-mördarceller (CD8+) har förmågan att döda celler som är infekterade av virus. Identifierar klass 1-molekyler.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> CD8 agerar som en förankringsmolekyl när en T-mördarcell ska döda tex en virusinfekterad cell.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Både CD4+ T-lymfocyter och CD8+ T-lymfocyter har CD3. CD3 fungerar som en signal om att T-lymfocyten har bundit in en viss peptid.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Det finns dubbelt så många CD4+ T-hjälparceller än CD8- T-mördarceller.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">En TH-cell kan differentiera till en TH1- eller en TH2-cell. Nämn faktorer som påverkar detta. **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Vilka cytokiner produceras av en typisk TH1- eller TH2-cell? **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Vad är TH17? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">När en TH-cell har fått de nödvändiga signalerna från professional antigen presenting cells (dendritiska celler och B-lymfocyter) för att aktiveras kommer de att börja dela på sig. En del av de nya T-cellerna kommer bli minnesceller, andra blir aktiverade T-celler.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Minnescellerna kommer transporteras till stället där den främmande mikroben har kommit in. Eftersom de är minnesceller kommer de aktiveras lätt.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> De aktiverade T**H**-cellerna kommer att börja producera cytokiner.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Aktiveras en TH-cell av en dendritisk cell kommer den att differentiera till en **<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14pt;">TH1 ****<span style="font-family: Arial,sans-serif;">. **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Dessa producerar IFN-gamma och IL-2.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> IL-2 kommer agera tillväxtfaktor för TH1.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> IFN-gamma aktiverar dendritiska cellen så de bryter ned proteiner mer effektivt (och presenterar fler peptider) och ökar deras uttryck av klass 2-molekyler.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> IFN-gamma kommer även aktivera makrofager, så deras fagocytos aktivitet ökar.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Aktiveras en TH-cell av en B-lymfocyt kommer den att differentiera till en **<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14pt;">TH2 ****<span style="font-family: Arial,sans-serif;">. **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Dessa producerar IL-4, IL-10 och IL-13. Dessa behövs för att B-lymfocyten ska kunna aktiveras och börja producera antikroppar.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 14pt;">TH17 **<span style="font-family: Arial,sans-serif;">producerar IL-17. Har man många TH17-celler kan autoimmuna sjukdomar, såsom MS, uppstå.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Vilken immunoglobulinklass dominerar primärsvar/sekundärsvar i immunförsvaret? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Primärsvar domineras av IgM, som har en kort halveringstid. På så sätt fås antikroppar som snabbt försvinner, och en kort immunitet.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Sekundärsvar domineras av IgG1, som har en lång halveringstid. På så sätt fås antikroppar som håller längre, och en längre immunitet.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Vad är klass-switch och affinitetsmognad i sekundärsvaret?** <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Klass-switch innebär att en naiv B-cell inte har bundit till något antigen. Har IgM på sin yta. Detta är inte optimalt. Under infektionen byter då B-cellen antikroppar till IgG, IgA eller IgE.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Affinitetsmognad innebär att antikroppar som bildas av B-celler blir bättre och bättre på att binda sitt antigen ju längre tiden går.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Tre sätt komplementsystemet kan aktiveras på. **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Vad karaktäriserar aktiveringsvägarna och vad kallas de? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Komplementsystemet består av 21 olika proteiner som resulterar i inflammation när de aktiveras. Detta leder till rodnad (rubor), svullnad (tumor), smärta (dolor), värme (calor). Proteinerna produceras i levern och kan aktiveras på tre olika sätt:

> <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Oberoende av aktiveringsväg kommer ett konvertaskomplex att bildas, C3-konvertas.
 * 1) <span style="font-family: Arial,sans-serif;">1. Den klassiska vägen via antikroppar. IgM eller IgG binder då till en yta och frisätter komplementfaktor.
 * 2) <span style="font-family: Arial,sans-serif;">2. Den alternativa vägen. C-faktorer binder direkt till en bakterie-/virusyta.
 * 3) <span style="font-family: Arial,sans-serif;">3. Lektin vägen. Blodproteinet mannosbindande lektin (MBL) binder till mannos på en bakterieyta.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Detta konvertaskomplex ser lite olika ut beroende på aktiveringsväg men funktionen blir densamma,

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> att spjälka C3 till C3b och C3a.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **När det aktiveras reagerar stort antal plasmaproteiner i en sekvens och ger inflammation, vilka två effekter av komplementaktiveringen bidrar till inflammationen?**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **C3b** binder till bakterieytan och förstärker hela bildningen av C3.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Fungerar också som ett mycket effektivt **opsonin**, och gör det lättare för fagocyter att käka upp bakterierna.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **C3a** fungerar som ett **anafylatoxin**. Framkallar <span style="color: windowtext; font-family: Arial,sans-serif; text-decoration: none;">[|muskelsammandragning] <span style="font-family: Arial,sans-serif;">, frigör <span style="color: windowtext; font-family: Arial,sans-serif; text-decoration: none;">[|histamin] <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> från mastcellerna Förmedlar inflammatoriska reaktioner.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Om det aktiveras fullt upp bildas ett komplex som består av C6, C7, C8 och C9, vad kallas detta komplex och vad är syftet? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Konverteringen av C3 leder till aktivering av C5, C6, C7, C8 och C9 och bildandet av membrane attack complex (MAC). MAC interagerar med cellmembran och orsakar celldöd.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Med levande vaccin aktiveras cytotoxiska CD8+ T-lymfocyter och B-lymfocyter (så att antikroppar bildas). Med icke-levande (avdödat) vaccin aktiveras huvudsakligen B-lymfocyter och inga CD8+ T-lymfocyter. Vad orsakar skillnaden? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Det kommer också att finnas extracellulära viruspartiklar (som inte hunnit infektera någon cell) och delar från virus extracellulärt. Dessa kommer att tas upp av dendritiska celler och B-lymfocyter och presenteras på klass II, varvid B-lymfocyterna kan aktiveras till plasmaceller och producera antikroppar.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Ett levande vaccin **<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> (detta gäller levande virus) kommer infektera någon cell, som då kommer att bilda intracellulära virusprotein som spjälkas till peptider. Dessa peptider kommer att presenteras på klass I-molekyler (HLA-A, -B och -C hos människor). Då det är cytotoxiska CD8+ T-lymfocyter som ser peptider på klass I är det dessa som kommer att aktiveras.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Har man ett dött vaccin/inaktiverat virus kommer detta ej att kunna infektera några celler och därmed ej heller att presenteras på klass I och det kommer inte att aktiveras några CD8+ T-celler.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Däremot kommer det att fungera som ett extracellulärt antigen och aktivera B-lymfocyter.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Antigen-antikroppsreaktionen är en jämviktsreaktion. Antikroppar binder till det antigen (epitop) de är specifika för med en viss affinitet. **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Om en antikropp har en hög affinitet för en epitop, vilket håll kommer då jämviktsreaktionen att förskjutas åt? **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Mot fritt antigen och fri antikropp eller mot immunkomplex som består av antikroppar som bundit antigen? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Om en antikropp har hög affinitet för en epitop kommer jämviktsreaktionen att förskjutas mot immunkomplex bestående av antikroppar som bundit antigen.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Om man injicerar antigen i en individ, vilka B-cellskloner kommer först att selekteras, de med hög affinitet eller de med låg affinitet? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">När antigen injiceras selekteras B-celler med hög affinitet.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Det finns B-cellskloner med BCR (antikropp) med hög affinitet för ett antigen och det finns kloner med lägre affinitet för samma antigen.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Vaccination med låg dos, eller hög dos, vilket bildar antikroppar med högst medelaffinitet? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Vaccinerar man med en låg dos antigen kommer kloner med hög affinitet att snabbt binda upp (och förbruka) detta antigen, aktiveras, utvecklas till plasmaceller som bildar antikroppar med hög affinitet.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Använder man en hög dos antigen kommer det att finnas antigen över när klonerna med hög affinitet bundit antigen. Kloner med lägre affinitet kommer också att ha möjlighet att binda antigen och utvecklas till plasmaceller.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Det vill säga det kommer att bildas antikroppar både med hög och låg affinitet. MEDELaffiniteten blir lägre med en högre dos.**
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Med en låg dos bildas bara antikroppar med hög affinitet, medelaffiniteten blir hög. **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">1. Förklara med utgångspunkt från HLA-molekylerna hur/varför man kan ärva risken att utveckla en viss sjukdom. **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">HLA-molekylerna bedöms delvis genetiskt av MHC, och vissa HLA är riskabla. Vi ärver våra HLA-molekyler från föräldrarna. Vissa HLA-molekyler kan presentera sk. riskpeptider. Det finns då risk för att drabbas av en autoimmun sjukdom, där kroppens immunförsvar attackerar kroppens egna celler.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">2. HLA-B27, HLA-DR3, HLA-A124... etc. är namn på olika varianter av HLA-molekyler. **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Var på molekylen återfinns skillnaden som föreligger mellan de olika HLA-varianterna? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Skillnaden på de olika HLA-molekylerna sitter i fåran.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> HLA-A, -B och –C finns i stort sett på alla kärnförande celler. Klass 1. Presenterar intracellulära peptider.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> HLA-DP, -DQ och –DR finns på bland annat B-lymfocyter och dendritiska celler. Klass 2. Presenterar extracellulära peptider.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Erytrocyter har ingen kärna, och kan därmed inte bli cancerceller eller infekterade av virus.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">3. HLA-molekyler finns på i stort sett alla celler förutom erytrocyter, hur klarar de sig utan? **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Beskriv fysiologiska funktionen hos transplantationsmolekyler (HLA). **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> __Klass 1 HLA (HLA-A, HLA-B, HLA-C)__ **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Finns på alla celler som har en cellkärna. Presenterar intracellulära kroppsegna/virus peptider för CD8+ T-lymfocyter. Byggs upp av två korta peptider.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **__Klass 2 HLA (HLA-DR, HLA-DP, HLA-DQ)__**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Finns på ytan av antigenpresenterande celler (dendritiska celler och B-lymfocyter). Presenterar extracellulära kroppsegna/virus (vaccin) peptider för CD4+ T-lymfocyter. Byggs upp av ett stort protein.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Vid friskt tillstånd presenterar HLA-molekylerna kroppsegna peptider. Då är det viktigt att det inte finns HLA-molekyler som binder riskpeptider, då detta kan orsaka autoimmuna sjukdomar.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Varför stöter kroppen bort ett transplanterat organ? Hur motverkar man detta? Vad kan det ha för nackdel?**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Kroppen stöter bort ett organ med anledning av att den positiva selektionen (T-lymfocyter som binder för hårt till HLA-molekyler dör) endast kan tillämpas på kroppsegna HLA-molekyler. Om man då får ett främmande organ, med andra uppsättningar HLA-molekyler, kan de T-lymfocyter som finns fortfarande binda alltför hårt. Detta leder då till att organet stöts bort.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Man kan motverka bortstötning genom att använda donatorer med så liknande HLA-molekyler som möjligt. Det går även att behandla mottagaren med immunosupprimerande läkemedel,

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> som dock innebär att känsligheten för infektioner ökar, och det finns en risk för framtida sjukdom.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Neutrofila granulocyter, makrofager och monocyter kan fagocytera.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Vilka celler kan fagocytera? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Nämn 2 strukturer/molekyler som fungerar som opsonin.**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> ”Märker” ut en patogen så att den kan hittas bättre av fagocyter. Exempelvis IgA och IgG.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Vad är orsaken till att en stor del av immunförsvaret är koncentrerat till bindväv och epitel i våra slemhinnor?**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Slemhinnorna är utan tvekan den största gateway genom vilken patogener kommer in i kroppen. Därför är en stor del av immunförsvaret koncentrerat hit. Exempelvis bombarderas slemhinnor av både patogena som apatogena mikroorganismer, toxiner och näringsämnen från mat. Därför krävs ett väl utvecklat immunförsvar för att förhindra eventuella inflammationer eller sjukdomar.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> För att skydda oss produceras saliv, tårar och mukös sekretion. De agerar antibakteriellt och antivirulent.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Huden är kroppens största organ och är vår första kontakt med omgivningen. Därför behövs ett väl utvecklat immunförsvar här. Sekret, sura avsöndringar och enzymer såsom lysosomer skyddar oss på huden.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **När produceras akut-fas proteiner? I vilket organ bildas de? Nämn en funktion hos akutfasprotein.**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Akutfasprotein produceras i levern som svar på inflammatoriska stimuli genom cytokiner.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Positiva akutfasproteiner ökar i mängd vid inflammation.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Negativa akutfasproteiner minskar i mängd vid inflammation.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Kan bland annat agera som opsonin för vissa bakterier.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Beskriv skillnaden mellan dendritiska celler och B-lymfocyter med avseende på upptagnings-mekanisken för proteinantigen från omgivningen? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Dendritiska celler använder sig av pinocytos. Detta innebär att antigenet plockas upp i en liten vesikel.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> B-lymfocyter plockar däremot upp antigener genom att binda dem direkt till sin BCR. Denna BCR har en väldigt hög specifitet och affinitet.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Vilka leukocyter reagerar på celler som har färre klass I-molekyler i sitt cellmembran? Vad händer när dessa celler har funnit en cell med få antal HLA-molekyler? Vad är syftet till att detta sker?**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Natural Killers (NK) reagerar på celler som har färre klass 1-molekyler i sitt cellmembran. När en NK cell upptäcker en cell med få klass 1-molekyler kommer den att försöka döda cellen. På så sätt kan en virusinfektion hållas i skick medan det specifika immunförsvaret förbereds.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Vilka leukocyter påverkas av cytostatika och varför påverkas de?** <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Cytostatika hämmar celldelning. Neutrofiler har mycket kort livslängd och vi producerar en stor mängd nya neutrofiler varje dag. Cytostatikabehandling kommer därför att tidigt påverka produktionen av neutrofiler och nivån i blodet sjunker snabbt, s.k. neutropeni. Detta leder in sin tur till en ökad känslighet för speciellt bakterieinfektioner. <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Andra leukocyter som delar sig att på sikt påverkas och leda till ett generellt försämrat immunsystem.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Beskriv vad som händer vid positiv och negativ selektion. **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Positiv och negativ selektion sker på våra T-lymfocyter i thymus.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Positiv** selektion innebär att blivande T-celler som har en receptor som binder hårt eller inte alls till en transplantationsmolekyl dör. T-cellerna går sedan vidare till den negativa selektionen.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Negativa selektionen** innebär att blivande T-celler som binder för hårt till peptiden **__OCH__** transplantationsmolekylen dör.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> T-celler som binder till klass 1-molekyler kommer uttryckas som CD8+ T-lymfocyter – T-mördarceller.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> T-celler som binder till klass 2-molekyler kommer uttryckas som CD4+ T-lymfocyter – T-hjälparceller.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Efter båda dessa processer kvarstår ungefär 2 % av alla T-lymfocyter. Detta har resulterat i:
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">T-lymfocyter som **__inte aktiveras av kroppsegna HLA-molekyler__**
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">T-lymfocyter som **__inte aktiveras av kroppsegna peptider__**


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Varför kan det ibland bli problem om en kvinna som är Rh- föder ett barn som är Rh+ ? **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Barnet har Rh + à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> har D-antigen.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Modern har Rh - à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> saknar D-antigen.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Vid förlösning spricker placentan och blodet från barnet (Rh +) kommer blandas med moderns (Rh -).

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Modern börjar då producera anti-D antikroppar.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Blir modern gravid igen, och barnet är Rh +, kommer antikropparna att föras över placentan och förstöra barnets blod. Då kan barnet dö.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> För att motverka det här kan en moder som är Rh - och som föder ett Rh + barn få en injektion med anti-D antikroppar à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> kroppen producerar då inte egna anti-D antikroppar à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> antikropparna från injektionen hinner brytas ned till nästa graviditet.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 18pt;">Övrigt **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Vad är: **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">adhesin **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">cellytans komponenter eller bihang av bakterier som underlättar bakteriell vidhäftning. Typ av virulensfaktor.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **adjuvant**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">gör ett vaccin mer effektivt – ”farosignal”. Förstärker svaret från immunsystemet.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **akutfas-protein**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">akutfasprotein produceras i levern. Positiva akutfasproteiner ökar i mängd vid inflammation. Negativa akutfasproteiner minskar i mängd vid inflammation. Kan bland annat agera som opsonin för vissa bakterier.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">agglutininer **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">en agglutinin aggregerar många olika orala bakterier (som en sopgubbe) till en mer tjock substans. På så sätt kan det som aggregerats sedan sköljas bort av salivflödet. Aggregationen kan ske specifikt genom att agglutininet är en antikropp som binder till antigen. Den kan även ske ospecifikt genom att binda kolhydrater till sin yta.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">B-lymfocyten aktiveras och börjar producera antikroppar.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">aktiverad B-lymfocyt **


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">anafylatoxin **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">förmedlar inflammatoriska reaktioner. Framkallar <span style="color: windowtext; font-family: Arial,sans-serif; text-decoration: none;">[|muskelsammandragning] <span style="font-family: Arial,sans-serif;">, frigör <span style="color: windowtext; font-family: Arial,sans-serif; text-decoration: none;">[|histamin] <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> från mastcellerna.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">bacteriocin **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">proteinhaltiga toxiner som produceras av bakterier för att förhindra tillväxt av liknande eller närbesläktade bakteriestammar.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">bakteriekapsel **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">hårt bundna extracellulära polysackarider och kan sägas vara en del av bakterier. Ger skydd åt bakterien inuti.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">bakteriespor **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">kallas strukturer hos vissa levande celler som gör att de klarar uttorkning mycket bra och kan överleva mycket långa perioder.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">binary fission **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">asexuell reproduktion. Replikerar genetiskt material à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> cellen delar upp sig I två lika stora dotterceller à <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> dottercellerna är identiska med modercellen.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **biofilm**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> aggregat eller kluster av mikroorganismer, tex bakterier, som gemensamt bildar en skyddande yta med vars hjälp de vidhäftar. Tidiga kolonisatörer är grampositiva kocker och stavar, följt av gramnegativa kocker och stavar och slutligen fusobakterier och spiroketer.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **CD3, CD4, CD8**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Både CD4+ T-lymfocyter och CD8+ T-lymfocyter har **CD3**. CD3 fungerar som en signal om att T-lymfocyten har bundit in en viss peptid.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **CD4** agerar som en förankringsmolekyl när en antigenpresenterande cell presenterar en antigen för T-hjälparcellernas TCR.
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">CD8 **<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> agerar som en förankringsmolekyl när en T-mördarcell ska döda tex en virusinfekterad cell.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> climax community **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">jämviktstillstånd. När placket nått sin maximala tjocklek (300 celler) ramlar lika många bakterier av som det kopplas på. Uppnår diversifierad och komplicerad miljö.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">coaggregering **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">bakterier som fäster på redan vidhäftade bakterier från första generationen.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">cytokin **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">små proteiner som fungerar som signalmolekyler mellan celler. Produceras ofta som svar på en infektion. Stimulerar produktion och differentiering av lymfocyter (B- & T-celler).

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **deskvamation**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">epitelavstötning på kindslemhinna, tungrygg (mindre) och tandköttsficka.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **ekosystem** <span style="font-family: Arial,sans-serif;">samhället i ett habitat, samarbete och fördelar för organismerna (näringskedjor mm).

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **elektrostatiska krafter**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">positivt attraheras till negativt. Tandytan är initialt negativt laddad, Ca2+, och drar till sig glykoproteiner.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Glykoproteiner kommer dra till sig nya Ca2+ från saliven och ytan blir då positivt laddad.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Bakterier är ofta negativt laddade och kan på så sätt binda in till Ca2+ och börja bilda biofilm.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">en professionell antigenpresenterande cell **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">B-lymfocyter och dendritiska celler. Ger T-lymfocyter alla nödvändiga aktiverings signaler.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">epitop **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">den del hos ett främmande ämne, antigen, med vilken en antikropp eller en T-lymfocyt kan reagera.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">exponentiell tillväxtfas **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">då organismen växer som mest. Celldelning sker enligt binary fission. Antalet celler fördubblas vid varje celldelning.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Fc-receptor **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">gör så att antikroppar får olika biologiska egenskaper


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">fenotyp **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">resultatet av den ärftliga konstitutionens (genotypens) reaktion med miljön.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">fimbrier **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">är vidhäftningsstrukturer på bakteriers cellyta och innehåller fimbrillin (ett protein).


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">flagell **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">är ett rörelseorgan på bakteriers cellyta och innehåller flagellin (ett protein).


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">genom **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">sammantagna arvsmassan hos en levande organism, bestående av <span style="color: #000000; font-family: Arial,sans-serif; text-decoration: none;">[|DNA] <span style="font-family: Arial,sans-serif;">.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">genotyp **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">ärftliga konstitutionen, genupsättning.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **glycokalyx**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">löst bundna extracellulära polysackarider i bakteriers cellyta.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">homofermentativa **<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> bakterier – slutprodukten blir mjölksyra.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **heterofermentativa bakterier** – slutprodulten blir mjölksyra + koldioxid + ättiksyra/etanol

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **hybridisering**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">enkelsträngat DNA som binder till andra mha komplementering.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">immunkomplex **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">består av antikroppar som bundit antigen


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">inflammation **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">vid bemärkelse kroppens försvar mot skadevållande faktorer. Leder till rodnad (rubor), svullnad (tumor), smärta (dolor), värme (calor).


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">interleukin-2 (IL-2) **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">aktiveras en TH-cell av en dendritisk cell kommer den att differentiera till en TH1.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Dessa producerar IFN-gamma och IL-2. **IL-2 kommer agera tillväxtfaktor för TH1.**


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">jästsvamp **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">encelliga. Reproducerar asexuellt mha så kallad knoppning (budding).

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **kemokiner**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">små kemiska molekyler från bakterien. Med hjälp av dessa kan vita blodkroppar vandra mot en alltmer högre koncentration av kemokinerna och hitta till rätt plats där bakterierna befinner sig. Kallas kemotaxi.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">konjugation **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">prokaryota celler, ex. med hjälp av quorom sensing, dockar till varandra och överför plasmid med hjälp av pili.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> kolonimorfologi **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">kolonins utseende. Storlek, form, färg, lukt. Stavar, coccer, spirokiter.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **kommensalism**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">form av samlevnad mellan två organismer av olika arter där den ena parten drar fördel av förhållandet och den andra inte påverkas.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">kromosom **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">struktur i cellen som är bärare av genomet (arvsmassan).
 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">lipopolysackarid (LPS) **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Lipopolysackarider. Finns i yttermembranet på gramnegativa bakterier. Immunförsvaret känner igen polysackariderna. När yttermembranet förstörs och bakterien dör kan LPS frisättas som endotoxiner. Detta leder till en aktivering av koagulationssytemet.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">log-fas, logaritmisk tillväxtfas **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">se Exponentiell fas.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **long-range interaction**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">involverar psykokemiska interaktioner mellan mikrobiellcellyta och pellikeln.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Van der Waals-krafter och elektrostatiska repulsioner (bortstötningar).


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">lysozym **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">ett enzym som bryter ner bindningar i bakteriers cellvägg så att väggen spricker (lyserar**).**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **mikrobiell homeostas**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">balans som finns mellan bakterier i biofilmen. Mikrobiell stabilitet som upprätthålls & bibehålls mellan mikroorganismer i den inneboende floran trots en ständig förändrad omgivande miljö.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">mögelsvamp **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">förökar sig via asexuellt via knoppning och sexuellt via sporer (som i svampar). Flercelliga.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">neutropeni **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">brist på neutrofila <span style="color: #000000; font-family: Arial,sans-serif; text-decoration: none;">[|granulocyter] <span style="font-family: Arial,sans-serif;">i blodet. Tex pga cytostatikabehandling.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **NK-cell**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">känner av om en cell saknar HLA, tex cancer, och dödar i sådana fall cellen. Natural Killer.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">opsonin **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">”märker” ut en patogen så att den kan hittas bättre av fagocyter. Exempelvis IgA och IgG.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **opportunistisk patogen**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">bakterier som förekommer i normalfloran, men som kan orsaka sjukdom hos en immunsupprimerad patient eller i samband med insättande av främmande material i kroppen. Ex. Staph. Epidermidis, Hemophilus parainfluenzae.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">parasit **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">organism som utnyttjar resurser på en annan organisms direkta bekostnad

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **pellikel**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">värdens celler och bakteriemolekyler på tandytan formar den erhållna salivpellikeln.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Tunn yta av glykoproteiner är beläget på ytan av en tand inom bara några minuter efter rengöring. Orala bakterier fäster sig till en början på pellikeln, och inte direkt på emaljen.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">peptidoglukan **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">den fasta huvudbeståndsdelen i alla bakteriers cellvägg. Linjära polysackarider (N-acetylglukosamin) kross-länkade med peptid bindningar (N-acetylmuramic acid).

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Mer utvecklad hos grampositiva bakterier.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **pilus**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Konjugation kan ske genom dessa. Rörliknande struktur.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **planktoniska celler**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">bakterier som är fria i saliven och ej bundna till placket. Kan inte bilda någon bakteriekolonisation på tandytan, men kan via receptorer binda till cellytan av tidiga kolonisatörer.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">plasmacell **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">moget slutstadium för en B-lymfocyt som aktiverats till bildning av antikroppar (normalt inkluderande hjälp från T-lymfocyter).


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">plasmid **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">extrakromosomalt DNA. Dessa kan delta i konjugation, då prokaryota celler, ex. med hjälp av quorom sensing, dockar till varandra och överför plasmid med hjälp av pili. Antibiotika-resistens kan även spridas via plasmider.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">primära lymfoida organ **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">benmärg och tymus - nybildning och utmognad av lymfocyter.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">quorum sensing **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">cell-till-cell signalering. Reglerar genexpression, vilket resulterar i att vissa nya gener, med nya egenskaper, kommer uttrycka. Det här kan då säkerställa bakteriens överlevnad, men även orsaka sjukdom.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Bakterier kan på så sätt känna igen signaler som skickas från olika bakterier i en biofilm.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> AI-2 – motståndskraft mot antibiotika. CSP – bacteriocin produktion.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Pheromoner – stimulerar cell-cell-kontakt som behövs vid konjugation.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">redox-potential **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">mätvärde på ett kemiskt ämnes vilja att plocka upp elektroner och därmed bli reducerat.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Ju högre potential, ju högre vilja att plocka upp elektroner och bli reducerat.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **residenta mikrofloran**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">normala ”snälla” bakterier som finns och skall finnas i och på kroppen. Homeostas mellan oss (värdarna) och bakterierna. Svårpåverkad. Delas in i artegen, individegen och transient flora.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">restriktionsenzym **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">kan klippa isär dubbelsträngat DNA vid speciella ställen. Ofta är igenkänningssekvensen en palindrom (NATURRUTAN). Kan således klippa ut specifika gener. Man kan även tillsätta vissa gener pga de bildade ”sticky ends” (EcoRI).

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **sekundära lymfoida organ**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">lymfkörtlar och tonsiller. Sker vid kontakt med antigen en stimulering av lymfocyter som leder till att specifika B- och T-celler bildas i stor mängd.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> short-range interactions **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">stereokemiska reaktioner mellan adhesiner (bakterier) och receptorer på pellikeln.Polymerer bygger en bro mellan organismer och ytan, vilket hjälper förankra organismen, varefter organismen kan föröka sig på ytan.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">spiroket **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">spiralformiga gramnegativa bakterier med unikt utseende och unik rörelsemekanism. Anaeroba. <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Finns i tandköttsfickor. Treponema arter


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">sporer **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">kallas strukturer hos vissa levande celler som gör att de klarar uttorkning mycket bra och kan överleva mycket långa perioder. Även medel att föröka sig för svampar.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">sticky ends **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">fria ändar som bildas efter användande av restriktionsenzym. Tillsätta vissa gener, tex insulinbildande EcoRI.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">transduktion **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">prokaryot cell tar upp DNA/RNA pga virus. En fag bildas, innehållande en del av host cellens DNA/RNA. Dessa fager släpps sedan ut. Fagerna går in i en annan cell och integrerar sitt DNA/RNA till det nya genomet.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> transient flora **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">tillfälligt närvarande flora. Enterococcus faecalis, H. influenza.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> **Th1/Th2-cell**

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">Aktiveras en TH-cell av en dendritisk cell kommer den att differentiera till en **TH1**. Dessa producerar IFN-gamma och IL-2.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> IL-2 kommer agera tillväxtfaktor för TH1.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> IFN-gamma aktiverar dendritiska cellen så de bryter ned proteiner mer effektivt (och presenterar fler peptider) och ökar deras uttryck av klass 2-molekyler.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> IFN-gamma kommer även aktivera makrofager, så deras fagocytos aktivitet ökar.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> Aktiveras en TH-cell av en B-lymfocyt kommer den att differentiera till en **TH2**. Dessa producerar IL-4, IL-10 och IL-13. Dessa behövs för att B-lymfocyten ska kunna aktiveras och börja producera antikroppar.

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">TH2-cell: subklass av TH –cell. Bildar IL-4, IL-10 och IL-13.


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;">Virus **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">inga ribosomer, parasiter – behöver andra för sin metabolism. Består av DNA eller RNA. Genomet är packat i en kapsid som skyddar viruset från omgivningen och ger den vidhäftningsförmåga. En del virus har även ett ”envelope” runt sig, bestående av lipider från den infekterade cellen. När det väl kommit fram till cellen som ska infekteras sprutas genomet in i cytoplasman. DNA-virus replikerar och sätts ihop i cellkärnan

<span style="font-family: Arial,sans-serif;"> medan RNA-virus replikerar och sätts ihop i cytoplasma


 * <span style="font-family: Arial,sans-serif;"> unculturable bacteria **

<span style="font-family: Arial,sans-serif;">vi har ej medier för att bakterier ska kunna växa (främst spirocheter) och de är avstängda - ingen metabolism. <span style="font-family: Arial,sans-serif;">De flesta bakteriearter kan inte odlas i laboratorium då deras tillväxtförhållanden är okända samtidigt som vissa enbart växer under särskilda betingelser (finns i de mest extrema miljöer).