TPMH2+Tentafrågor+med+svar

** 2014HT 2014HT-2 **
===**Namnge de radiolucenta strukturerna A och B (markerade med blått) och de radiopaka strukturerna C och D (markerade med rosa i de bilagda röntgenbilderna). Strukturerna A och B ses även i bild nr 14, C i bild nr 6 och D i bild nr 3. **===

**Namnge strukturerna A-H! Radiolucenta strukturer = blått. Radiopaka strukturer = gult. **
===Vanliga strukturer: canalis incisivum, cavum nasi, linea obliqua, spina naslis, foramen incisivum, sinus maxillaris, os zygomaticum, choana, canalis mandibularis, arcus zygomaticus ===

**2014HT 2014HT-2 **
===** ”Montera/häng” de bilagda röntgenbilderna genom att ange respektive röntgenbilds siffra i rutan där den skall monteras/hängas i mallen nedan. Bilderna skall alltid monteras så att de ser patienten utifrån, på samma sätt som du betraktar patienten vid din kliniska undersökning. Observera att i överkäksfronten finns här bara 3 bilder (vanligen har vi 5 bilder) **===

**Ge tre exempel på skillnader mellan ök-caniner och uk-caniner **

 * || ===**//ÖK-caniner //**=== || ===**//UK-caniner //**=== ||
 * ===//Krona //=== || ===kortare === || ===längre === ||
 * ===//Rot //=== || ===längre === || ===kortare === ||
 * ===//Formen //=== || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">rundare === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">inte lika rund === ||

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">2014HT ****<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">2014HT-2 **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Buckal/labial-ytan är, i de flesta fall, om man ser tandkronan ur incisal eller ocklusal aspekt, mest utskjutande i sin mesiala del. Vad är det som beskrivs? **===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">2014HT **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Underkäkens premolarer och molarer har buckalt i sin prominens i den cervikala (nedre) tredjedelen och lingualt i den ocklusala tredjedelen. Vad kallas detta? **===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">2014HT-2 **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">I stora delar av världen (utanför Europa) använder man Ada-systemet för att benämna varje tands placering i käkarna. Beskriv hur detta system är upplagt? **=== ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Man börjar numrera från 8:an i överkäkens högra kvadrant - #1. Fortsätter till #16 i ök. Fortsätter från 8:an i underkäkens vänstra kvadrant – #17. Fortsätter till #32 i uk. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> //Randvulst// är upphöjningen läng tuggytans approximala kant. List som förbinder kusparna. De mesiala kusparna är alltid högre och kraftigare än de distala. ===

===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">* Nämn tre ****<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">särmärken man kan ta till för att avgöra vilken kvadrant en tand hör till vid dentifiering? (1p) **===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> **Vad är diastema?**
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Diastema är ett mellanrum mellan tänder. Finns inte i idealbettet. I idealbettet står alltid tänderna i kontakt med varandra. Man talar om kontaktpunkt eller kontaktyta. ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> **Vad är en homodont respektive en heterodont tanduppsättning?**
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">En homodont tanduppsättning betyder att alla tänder i bettet är likadana (t.ex. endast caniner - hajar). Människan har en heterodont uppsättning, vilket betyder att vi har flera olika typer av tänder, vilka svarar för olika funktion. ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> **Vad kan det vara för problem med att göra en identifiering av incisiverna i UK?**
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">De har samma form, är svåra att skilja åt om man inte har både centralen och lateralen tillgängliga. Rottecknet är vanligtvis svagt på lateralen (finns ej på centralen). ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> **Foramen apicale, crista triangularis, perikymata, randvulst, fossa, fissur**

 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Foramen apicale //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är hålet där nervfibrer och blodkärl når pulpan i rotens apex. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Crista triangularis //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är en trekantig ås som finns på premolarer och molarers ocklusalyta. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Perikymata //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är vågformiga utvecklingsfåror som finns parallellt med emalj-cement-gränsen. Är tydliga på incisiver. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Randvulster //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är upphöjningar på ocklusalytans aproximalytor. Finns på molarer och premolarer. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fossa //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är en långsträckt grop, kan finnas på t.ex. ocklusalytor. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fissur //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är en spricka, vilket kan finnas på ocklusalytor hos molarer och premolarer. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> * Förklara med ord – och gärna med en enkel skiss – vad begreppet böjningstecken innebär. **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Om man ser tanden ur incisal respektive ocklusal vy så böjer sig facialytan så att den mesiala delen är mer prominent och den distala delen faller av lingualt. Ytan är också mer välvd mesialt och mindre välvd distalt. (Undantag är 31 och 42). Förtjockning i ocklusal vy på facialytan mesialt. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">2014HT **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">* ****<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Rita en enkel skiss ur ocklusal vy på första molaren i underkäken. Märk ut vad som är mesialt och ange namnen på alla kusparna. (2p) **===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Förklara begreppet cingulum! **

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Sammansatt av limbi + tuberculum = cingulum. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Limbi //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> = lister på incisivers och caniners linguala ytor, motsvarer molarernas randvulster. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Tuberculum //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> = liten knöl, avrundad mindre upphöjning. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Cingulum //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är den bandformade, upphöjda begränsning av incisivers och caniners linguala ytor som bildas av limbi och tuberculum! ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Om cingulum är väldigt kraftigt kan det bildas ett hål i mutten på palatinalytan – foramen caecum. ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Trigeminus innehåller 3 undergrenar:

 * 1) ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">N. Ophtalmicus //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> innerverar övre tredjedelen av ansiktet (med gräns som tar med nästippen). ===
 * 2) ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">N. Maxillaris //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> innerverar mittendelen av ansiktet, från undre ögonlocket till övre läpp. ===
 * 3) ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">N. Mandibularis //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> innerverar hakan, kindens slemhinna och gingiva, svalgpasset och munbotten. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">* **Du ska nu äntligen börja termin 5 och ni ska lära er lägga bedövning. Det krävs då** **<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">kunskap om anatomi i huvudhalsområdet, och det har ju just du! (4p) **=== > ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vid ingrepp i underkäken //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> kan man inte lägga en terminalanestesi utan får lägga en sk. ledningsanestesi. Man bedövar då alla tänder i hela kvadranten. Denna anestesi läggs i foramen mandibulae (alt. foramen mentale) och det bedövar trigeminus V3 N. mandibularis och undergrenen n. alveolaris inferior. (Förväntas både motoriskt och sensoriskt bortfall. N. mandibularis är en motoriskt och sensoriskt blandad nerv.) === > ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vid ingrepp i överkäken //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> läggs en sk. terminalanestesi där man bedövar nära tandens rotspet. Detta leder till att utskotten från trigeminus V2 N. maxillaris och då plexus alveolaris superior, vilket försörjer tanden bedövas. (Jag förväntar mig sensoriskt bortfall (N. maxillaris är rent sensorisk.)) ===
 * 1) ===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">För att bedöva en tand i underkäken i kindtandsområdet, vilken nerv och gren behöver du bedöva, vilket bortfall förväntar du dig motoriskt/sensoriskt? **===
 * 1) ===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">För att bedöva en tand i överkäken, vilken nerv och gren behöver du bedöva vilket bortfall förväntar du dig motoriskt/sensoriskt? **===

**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Känsel //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">: **

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">främre 2/3 – N. lingualis (del av V:3) ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">bakre 1/3 – N. glossopharyngeus. (IX) ===

**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Smak //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">: **

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">främre 2/3 – chorda tympani (från N. facialis) ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">bakre 1/3 – N. glossopharyngeus & N. vagus(X) ===

V3, alltså N. Mandibularis
===Innerverar motoriskt alla tuggmusker M. masseter, M. temporalis, Pterygoideus lateralis och medialis, samt m. Tensor veli palatini och m. Tensor tympani, M. mylohyoideus, M digastricus venter anterior. Vid bortfall kan man inte tugga och motoriken till mjuka gommen och örontrumpeten blir störd. Vanligare än bortfall är dock trigeminusneuralgi som kan ge oerhört svåra smärtor.===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">*** Du har lagt en bedövning i underkäken för att kunna laga två tänder. Patienten klagar och tycker att det fortfarande gör ont. Hur kan du kontrollera att anestesin har tagit innan du startar din behandling? Vad kan anledningen vara till att patienten fortfarande känner smärta?** ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">För att bedöva tänder i underkäken läggs ledningsanestesin i foramen mandibulae vilken då slår ut n. Alveolares inferior och bedövar alla tänder i kvadranten. === ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">För att undersöka huruvida anestesin har tagit kan man röra på delarna som n. Alveolares inferior innerverar längre ner än tänderna (//underläppens hud/slemhinna och hakans hud//), och se om patienten ger någon respons. Att patienten fortfarande har ont kan bero på att bedövningen är lagd fel eller att man inte använt tillräcklig mängd bedövning. Även n. lingualis kan behöva bedövas, oftast bedövas n. alveolaris inferior och n.lingualis i en och samma injektion. Men det skulle kunna hända att bara den ena grenen blivit bedövad, det skulle exempelvis kunna bero på felaktig injektionsteknik. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Det beror på var på facialis (VII) som nerven skadas. Skadas nerven i hjärnan kommer sidan motsatt hjärnskadan att bli utan facialis funktioner, alltså mimiken i ansiktet. Pannans muskulatur är dubbelinnerverad, så den kommer fortfarande att fungera. Vid en perifer skada kommer allting efter nervskadan att sluta fungera på samma sida som förlamningen. Kallas Bells paralys. Kan ge t.ex. slapp kind. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Eftersom facialis även innehåller grenar från det autonoma nervsystemet kommer tårsekretionen från glandula lacrimalis, salivsekretionen från sublingualis och submandibularis att påverkas. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ett bortfall av IX leder till ett bortfall i motoriken i pharynx, sekeretionen till glandula parotis, sensoriken och smaken till tungans bakre 1/3, och sensoriken i svalget går förlorad. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">2014HT **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Du skall operera bort en visdomstand på en patient och skall följaktligen lägga bedövning. Beskriv var du lägger din bedövning, vilken nervgren du avser att bedöva och varför! **===


 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vid ingrepp i överkäken kan //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> en sk. terminalanestesi där man bedövar nära tandens rotspets läggas. Detta leder till att utskotten från plexus alveolaris superior från trigeminus V2 N. maxillaris vilka försörjer tanden bedövas. För smärtfri extraktion bedövas även den palatinala slemhinnan och då N. nasopalatinus och N. palatinus major (båda undergrenar från V2 Maxillaris undergren - Nn. pterygopalatini.) Även ledningsanestesi kan användas. ===


 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vid operationer i underkäken //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> kan man inte lägga en terminalanestesi utan får lägga en sk. ledningsanestesi. Man bedövar då alla tänder i hela kvadranten. Denna anestesi läggs i foramen mandibulae alt. foramen mentale och bedövar trigeminus V3 N. mandibularis undergren n. alveolaris inferior. Enligt internetodontologi rekommenderas det även att bedöva n. buccalis och n. lingualis. Snitt kan behöva läggas i område som innerveras av n. buccalis. N. lingualis och N. sublingualis innerverar slemhinnan lingualt samt munbotten. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Det beror var på facialis som nerven skadas. Skadas nerven i hjärnan (central skada) kommer sidan motsatt hjärnskadan att bli utan facialis funktioner, alltså mimiken i ansiktet. Pannans muskulatur är dubbelinnerverad, så den kommer fortfarande att fungera. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Eftersom facialis även innehåller grenar från det autonoma nervsystemet kan tårsekretionen från glandula lacrimalis, salivsekretionen från sublingualis och submandibularis m.m. komma att påverkas, beroende på på vilken nivå skadan skett. ===

**<span style="color: #1a1a1a; font-family: Calibri,sans-serif;">Vilka bortfall kan ske vid perifier facialpares på höger sida? **
===<span style="color: #1a1a1a; font-family: Calibri,sans-serif;">En perifer facilares på höger sida kommer att gör att alla strukturer som är innerverade efter skadan på nerven på samma sida (höger) kommer att mista sin innervation. Pannan är alltid dubbelinnerverad, den påverkas inte. Facialis innerverar mimisk muskulatur, och vid ett perifert bortfall på nerven leder det alltså till en slapp kind, problem med att knipa ihop ögat. Även minskad tår- och salivsekretion. ===

===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ange och beskriv innervationen av gingiva och slemhinna i munhålan (rita gärna en enkel skiss). Ange också var man kan lägga ledningsanestesi för att ”slå ut” så stora områden som möjligt, I svaret skall framgå vilken nervgren du avser. **===

//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Överkäkens gingiva och slemhinna //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> innerveras sensoriskt av n. Maxillaris (V2) med undergrenar

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">n. infraorbitalis (gingiva i ÖK och kindslemhinnan) ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">n. Pterygopalatini vilket sensoriskt innerverar gommens slemhinna (inkl tonsiller, gombågar etc). ===

//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Underkäkens gingiva och slemhinna //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> innerveras av n. Mandibularis (V3) med undergrenar:

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">n. Lingualis och undergren rami linguales, n. sublingualis och rami isthmus fauceum som försörjer tungans slemhinna, svalget och munbotten ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">n. Alveolaris inferior som försörjer underkäkens slemhinna ===

===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">För att slå ut så stora delar som möjligt //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> bör man lägga bedövningen så tidigt på nervgrenen som möjligt, innan den börjar förgrena sig i undergrenar. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Rent praktiskt bedövar man vanligtvis underkäken i foramen mandibulae (ledningsanestesi) och överkäken lokalt i plexus dentalis superior (terminalanestesi). ===

Motoriska grenar:

 * ===//**N. stapedius**// som löper inne i cavum tympani till //**M. stapedius**//===
 * ===//**N. auricularis posterior**// med motoriska grenar till //**M. digastricus**// //**venter posterior**// och **//m. stylohyoideus//.**===

===Slutgrenarna av //**N. facialis,**// som utträder //foramen stylomastoideum//, bildar i **//gl.parotis//** ett //plexus parotideus// (men har – trots detta – inget att göra med denna körtels sekretion!). Efter passagen av denna körtel delar nerven upp sig i en övre och undre stam som går till den mimiska muskulaturen i ansiktet (inkl. **//M. orbicularis oris//** / oculi samt **//M. buccinator//**).===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ange och beskriv innervationen av tungans muskulatur samt dess innervation avseende smak och känsel (rita gärna en enkel skiss). **

 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Motorisk innervation: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> N. hypoglossus (XII) ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Sensorisk innervation: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Främre 2/3 N. lingualis (V:3); bakre 1/3 från N. glossopharyngeus (IX) ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Smak: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Främre 2/3 Chorda tympani (VII, n. facialis); bakre 1/3 n. glossopharyngeus + n. vagus (IX + X) ===

__**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Mandibularis med undergrenar: **__

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">N. lingualis innerverar (via rami lingualis) 2/3 främre delen av tungan och N. sublingualis innerverar slemhinnan under tungan = munbotten. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">N. alveolaris inferior som bildar plexus dentalis inferior och innerverar tänderna och gingivan i uk ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">N. buccalis innerverar kindens slemhinna och gingivan från 2:a premolaren till 2:a molaren. ===

**__<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">//Maxillaris med undergrenar:// __**

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Pterygopalatini till n.n palatini minores som sensoriskt innerverar gommens posteriora 2/3, <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">även gombågar, tonsilla, mjuka gommen och palatina. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">N pterygopalatini till N palatinus major som sensoriskt innerverar gommen anteriort. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">N.n pterygopalatini till N. nasopalatinus som sensoriskt innerverar palatinal gingiva och hårda gommens främre del ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">N. alveolaris superior anterior och N. alveolaris superiores posteriores bildar tillsammans rami alveolaris och plexus dentalis superior som sensoriskt innerverar tänder och gingiva i ök ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">**N. glossopharyngeus (CN IX), undergrenar**

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Rami tonsillares, senorikt avseende tonsilla, palatina, gombågar och svalgvägg. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Rami lingualis, innerverar 1/3 bakre delen av tungan (+ smak) ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">* Namnge i ordning samtliga kranialnerver och huruvida de är sensoriska/motoriska autonoma (sympatiska/parasympatiska)! (6p) **

 * ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Namn/CN //**=== || ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Sensorisk/Motorisk //**=== ||  ||
 * === I Olfactorius === || === Sensorisk === ||  ||
 * === II Opticus === || === Sensorisk === ||  ||
 * === III Oculomotorius === || === Motorisk === || === Medför parasympatiska fiber till m. ciliaris och m. spinchter pupillae === ||
 * === IV Trochlearis === || === Motorisk === ||  ||
 * === V Trigeminus === || === Blandat === ||  ||
 * === VI Abducens === || === Motorisk === ||  ||
 * === VII Facialis === || === Blandat === || === Innerverar parasympatiskt: Gl. lacrimalis, nasal, Palatine, submandibulära/sublinguala körtlar), smak; den anteriora delen av tungan === ||
 * === VIII Vestibulo-cochlearis === || === Sensorisk === ||  ||
 * === IX Glossopharyngeus === || === Blandat === || === Parasympatiskt Gl. parotidea === ||
 * === X Vagus === || === Blandat === || === Parasympatiskt hjärtat, muskler och körtlar tarmen och intestinal aktivitet. === ||
 * === XI Accessorius === || === Motorisk === ||  ||
 * === XII Hypoglossus === || === Motorisk === ||  ||


 * ===// N. ophtalmicus – foramen supraorbitalis //===
 * ===// N. maxillaris – foramen infraorbitalis //===
 * ===// N. mandibularis – foramen mentale //===

===**// * N. Trigeminus är för tandläkaren en viktig kranialnerv. Var kan man palpera grenar från de tre delarna? Vad heter dessa grenar? Vilka försörjningsområden har dessa? V är i huvudsak sensorisk med beskriv och ange förlopp av de ingående motoriska delarna. //**===

===// V3, alltså N. Mandibularis är den motoriska grenen av trigeminus. Grenen av V3 heter n. mandibularis med undergrenen n. Masticatorius. N. Masticatorius innerverar motoriskt alla tuggmuskler samt m. Tensor veli palatini och m. Tensor tympani. //===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">2014HT-2 **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Beskriv blodförsörjningen av hårda gommen (//palatum durum)//. Finns det några kärl i regionen som man bör vara extra uppmärksam på vid kirurgiska ingrepp? **=== ===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">(* Beskriv blodförsörjningen av mjuka och hårda gommen. Finns det några kärl i regionen som man bör vara extra uppmärksam på vid oralkirurgiska ingrepp?) **===


 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Hårda gommen får sin blodförsörjning av A. Maxillaris undergren A **<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">. Palatina descendens **<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">och undergrenen A palatina major. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Mjuka gommen får sin blodförsörjning av **<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">A. Maxillaris undergren A. Palatina descendens **<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">och undergrenarna. palatina minor. (I Atlas of Anatomy står även att A facialis undergren A. palatina ascendens försörjer mjuka gommen, på andra ställen anges också A. pharyngea ascendens från A. carotis externa.) ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">A. Maxillaris försörjer stora delar av ansiktet, t.ex. både över- och underkäkens tänder, delar av hörselapparaten m.m, så det är viktigt att artärgrenarna inte går av. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">( //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Innervering ////<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">P //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">alatinal gingiva och hårda gommen: framtill n. nasopalatinus, bakåt n. palatinus major Mjuka gommen: Nn palatini minores) ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">2014HT **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vilka blodkärl försörjer vilka delar i munhålan? Precisera för //palatum durum// (hårda gommen), //palatum molle (//mjuka gommen), //labii superior// et //inferior//, //bucca//, samt //lingua.// **===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">(Beskriv blodförsörjningen av palatum molle och munbotten.) **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">(* Beskriv blodförsörjningen av tunga och munbotten. Finns det några kärl i regionen som man bör vara extra uppmärksam på vid oralkirurgiska ingrepp?) **===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> A carotis externa delar bland annat upp sig i

 * 1) ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">**A. lingualis** som försörjer tunga (och epiglottis) och sedan vidare i a. sublingualis som försörjer gl. sublingualis, tunga, munbotten och munhålan. ===
 * 2) ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">**A. facilas**, försörjer stora delar av ansiktet, t.ex. läpparna. ===
 * 3) ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">**A. maxillaris**, vars undergrenar försörjer över- och underkäkens tänder, gommen, gingiva, hårda hjärnhinnan m.m. ===

===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Palatum durum: //**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> får sin blodförsörjning av A. Maxillaris undergren A. palatina descendens med undergrenen A. palatina major. ===

===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Palatum molle: //**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> får sin blodförsörjning av A. Maxillaris undergren A. Palatina descendens med undergrenen A. palatina minor. <span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">(I Atlas of Anatomy står även att A facialis undergren A. palatina ascendens försörjer mjuka gommen och på andra ställen anges också A. pharyngea ascendens från A. carotis externa.) ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> **//Labii superior//** **//et inferior://** A. carotis externa med undergrenen A. facialis <span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">(försörjer stora delar av ansiktet, t.ex. läpparna) med undergrenarna a. labilalis superior och a. labilalis inferior. ===

===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Lingua: //**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">A. carotis communis till //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">A. carotis externa till undergrenen A. lingualis till undergrenen Rr. dorsales lingua som försörjer tungans bas och epiglottis och a. sublingualis som försörjer gl. sublingualis, tungan, munbotten och munhålan. ===

===// (Vet inte om det tagits upp på föreläsningar, hittade lite artiklar som jag tagit informationen från. Källan är främst Manual of Minor Oral Surgery for the General Dentist (0-8138-0559-7) Koerner, Karl R.) //===

===// Riskerna varierar efter vart en ingrepp görs i munnen. //// Risk för blödning finns bland annat från från A. facialis, A. lingualis, A. alveolris inferior och A. palatina major och minor. //// A. sublingualis och A. submentalis ligger närmre ytan på några ställen i munnen och där finns det alltså större risk för blödning. Det gäller vid molarer (linguala kortikala benplattan) och vid caniner. Anatomiska variationer förekommer och A. submentalis, A. sublingualis och A. mylohyoideus kan anastomosera. Blödningar kan vara svåra att kontrollera intraoralt och de kan också leda till att patientens luftvägar blockeras. A. linguales kan skadas vid perforering av munbotten, vid exempelvis en biopsi eller om tungan skadas. A. facialis löper lateralt om molarerna i UK. Ett snitt in i mucobuccala vecket kan ge blödning. A. alveolaris inferior löper ofta ovanpå N. alveolaris inferior och skulle kunna skadas oavsiktligt med instrument eller felriktad kraft. A palatina major kan skadas vid orala ingrepp och den kan på grund av sin storlek orsaka rejäl blödning (exempelvis om en graft ska tas från gommen). //===

**// Var finner man sinus caroticus och vilken funktion har denna struktur? (1 p) //**
===// Strukturen återfinns i bifurkationen på A. carotis communis (och första delen av inre halspulsådern A. carotis interna). Sinus caroticus känner av tänjningar i kärlväggen och därmed blodtrycket. (Baroreceptorer reagerar på tänjning och ger skickar signaler till förlängda märgen, vilket leder till en aktivering av det autonoma nervsystemet som reglerar hjärtfrekvens och kärlmotstånd för att justera blodtrycket.) //===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vilka delar består pharynx av? Var återfinnes tuba auditiva? **

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Pharynx delas upp i "våningar" nasopharynx, oropharynx och laryngopharynx (pars nasalis pharyngis, pars oralis pharyngis, pars laryngis pharyngis). ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Pharynx är uppbyggt av **m. Contrictor pharyngeus superior**, **medius** och **inferior** samt **m. Stylopharyngeus**. ===
 * ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">M. constrictor pharyngeus sup/med/inf //**<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> består av fibrer som går cirkulärt i pharynxväggen. Funktionen är att bilda svalgröret, som sluts uppåt och bakåt vid sväljning. Innerveras av CN. IX och X. ===
 * ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">M. stylopharyngeus //**<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> höjer nedre delen av pharynx. Innerveras av CN. X. ===
 * ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Tuba auditiva //**<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">, örontrumpeten, återfinnes i mellanörat = auris media. Förbinder trumhålan med svalgets övre del för ventilering av trumhålan. ===

**// Vilka delar består pharynx av? Var återfinns tuba auditiva? (3p) //**

 * ===// nasopharynx //===
 * ===// oropharynx //===
 * ===// laryngopharynx //===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Var sitter //epiglottis// och vilken funktion har det? Vilken är dess huvudsakliga bindvävskomponent? **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Sitter vid struphuvudet och dess huvudsakliga funktion är att stänga luftvägen mot bronkerna när vi sväljer mat. Består huvudsakligen av elastiskt brosk. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">2014HT-2 **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> * Vid våld mot mandibula kan man se att vissa områden frakturerar lättare. Diskutera vad detta kan bero på och illustrera med exempel på var man oftast ser dessa frakturer. **===

// Kraniet är relativt stort hos en nyfödd och upptar ca ¼ av kroppslängden. //
===// Neurokraniet hos en nyfödd upptar en mycket större del av kraniet än vad det gör hos en vuxen. Vidare innehåller det fontaneller vilket är bindvävsklädda luckor som senare växer ihop och ersätts av ben. //===

===// Visceralkraniet är litet, platt och saknar tänder. Allteftersom tänderna växer ut blir visceralkraniet större gentemot neurokraniet. Den vuxna skallen där de permanenta tänderna har vuxit ut kommer ha ett färdigutvecklat visceralkranium. //===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">* **Med en enkel skiss beskriv vägen som synintryck tar. Du skall ha med rätta namnen (latin) och rätta platsen för: lins, näthinna, synnerv, synbana med dess förlopp, slutstation. (5p)** ===


 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">lins = lens crystallina ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">näthinna = retina ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">synnerv = nervus opticus ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">synnervskorsningen = chiasma opticum ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">synsträng = tractus opticus ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">syncentrum / primära synbarken = area striata ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">laterala knäkroppen = corpus geniculatum laterale ===

**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Synbanan //**
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Första delen går från näthinnans stavar och tappar till synnervskorsningen, chiasma opticum, och utgörs av synnerven, nervus opticus. Synbanan fortsätter som synsträngen, tractus opticus. Efter omkoppling i den yttre knäkroppen fortsätter den till nackloben till syncentrum (area, striata, primära synbarken) ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">*** Vilken struktur i ögat svarar för ackommodationsförmågan?**
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Linsen, eftersom den har cilietrådar från corpus ciliare som mha m. corpus ciliare spänner respektive lättar trådarna som fäster i linsen. Hornhinnan kan ej göra detta. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vad är gula respektive blinda fläcken? **

 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Gula fläcken //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">, alltså macula lutea, är det stället i retina där tapparna är som mest koncentrerade, alltså där objekt som fokuseras ses som skarpast. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Blinda fläcken //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">, Papilla nervi optici: är platsen på retina där synnerven och blodkärlen till ögat sammankorsas. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Inga stavar/tappar finns i detta område = blinda fläcken, vilket gör att en ej kan se i denna punkt. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> A) Vad finner man tårkörteln och vart tar tårarna slutligen vägen? **
===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Glandula lacrimalis //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">, belägen i ögonhålans främre, övre laterala hörn. Tårarna flyter övar ögat till tårpunkterna i mediala ögonvrån – //punctum lacrimale// – och därefter //via// //ductus nasolacrimalis// //till nedre delen av näsan.// ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">B) Vilken kranialnerv innerverar gl. lacrimalis sekretoriskt? **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Parasympatiska sekretoriska grenar från N. facialis – CN VII, via N. lacrimalis som är undergren till N. opthalmicus (som sin tur är undergren nr 1 till CN V; Trigeminus). (Facialis innehåller grenar från det autonoma nervsystemet som förutom tårsekretion även påverkar salivsekretion från //glandula parotis,// sublingualis och submandibularis.) ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">**Till vilken grupp av lymfknutor rinner lymfan från näsan och tungkroppen?**

 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Nll submentales, under hakan //===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Nll submandibulares, under angulus mandibulae //===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Nll parotidei, på parotiskörteln //===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Nll retroauriculares, bakom örat //===

//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Stämmer det ovan? När jag kollar upp det så hittar jag: //

 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Nll submentales, under hakan //===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Nll submandibularis, under angulus mandibulae //===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Nll retropharyngei, framför öran, bakom övre delan av pharynx //===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vilka eventuella risker kan man utsättas för om man får en infektion på rotspetsarna på 36 och 37? Beskriv eventuella spridningsvägar. **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">En infektion kan spridas vidare mellan fasciorna (fascia cervicalis) i halsen ner till mediastinum där vitala organ så som hjärta kan påverkas. Spridningsvägarna är mellan fasciorna, t.ex. mellan lamina superficialis, lamina pretrachealis samt lamina prevertebralis. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Spatier i munhålan är avgränsade av muskler och ben, men infektioner kan penetrera och sprida sig utanför alveolarutskottet in i andra spatier. Infektioner i munhålan kan sprida sig uppåt eller nedåt. <span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Risk finns för luftvägsobstruktion eller skada på andra vitala strukturer. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">**Infekterade tänder i underkäkens kindtänder** kan sprida sig till **<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">mediastinum = **<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">utrymmet mellan lungorna, där finns hjärta, luftstrupe, stora kärl, risk finns att det sprider sig till klaffarna i hjärtat) då kindtänderna står direkt ovanför halsen. ===

===<span style="color: #1a1a1a; font-family: Calibri,sans-serif;">Ansiktet dräneras av Nll. submentales och Nll. submandibulares Dessa söker sig nedåt halsen till Nll cervicales profundi. Lymfkärl förenas successivt efter passage genom flera lymfkörtlar till större lymfkärl som löper samma till till två huvudgångar; stora bröstgången (ductus thoracicus) och höger lymgång. Höger lymgång samlar lymfa från huvudet och övre delen av kroppens högra sida. Från de båda huvudgångarna förs sedan lymfan tillbaka till blodet via vänster vena subclavia. ===

===//<span style="background-color: #ffffff; color: #0a0905; font-family: &#39;Helvetica Neue&#39;,Helvetica,Arial,sans-serif; font-size: 12px;">(Som sedan går till Nll cervicales profundi (craniales)) //===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Vad är diafragma oris? Vilka strukturer kan vi återfinna i spatium sublinguale? **

 * ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Diafragma oris //**<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">, alltså **munbotten**, bildas av två av de suprahyoidala musklerna, **//m. mylohyoideus//** (ffa) och //**m. geniohyoideus.**// ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">**Spatium sublinguale**, //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> innehåller vener, artärer, spottkörtelgångar och nerver. (Slemhinnan under tungan är extremt tunn och därför bör man vara uppmärksam på att exempelvis inte slinta med borren till detta område.) ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">* **<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Beskriv de olika muskellagren i munbotten samt ange vilka stora kärl och nerver som återfinns i spatium sublingualis. (5p) **===

**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Munbotten utgörs av m. mylohyoideus men ibland räknas även m. geniohyoideus dit. //**

 * ===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">M. mylohyoideus **<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> (bildar munbotten, diafragma oris) innerveras av V:3 = mandibularis undergren n. mylohyoideus ===
 * ===** //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">M. geniohyoideus // **<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> innerveras av XII (hypoglossus) ===

Dessa muskler räknas egentligen inte till munbotten med de återfinns under mandibeln och över tungbenet.

 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">M. digastricus //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> främre buken innerveras av V:3 = mandibularis n. mylohyoideus och bakre buken av VII (facilas) ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">M. stylohyoideus //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> innerveras av VII (facialis) ===

**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Kärl //**

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">**//A. lingualis / sublingualis//** (från a. carotis externa) ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">**V. lingualis** //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> (från v. jugularis interna) ===
 * ===** //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">A. och v. submentalis // **===


 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Gl. Parotis //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> är belägen på kindens utsida, delvis täckt av m. Masseter. Utförsgången går fram på m. Masseter och viker inåt till //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">papilla parotidea //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> på kindens insida. Innerveras sekretoriskt av kranialnerv //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">N IX, n. Glossopharyngeus (via V3 undergren n auriculotemporalis. //===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Gl. Sublingualis //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> ligger belägen under tungan på munbottens ovansida. Mynnar i //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">ductus sublingualis //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> och innerveras sekretoriskt av //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">N VII, n. Facialis //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Gl. Submandibularis //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> är belägen under diafragma oris och breder ut sig bakåt och viker upp så att en del av körteln hamnar på munbottens ovansida. Utförsgången går därifrån framåt under tungan i spatium sublinguale och mynnar slutligen i //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">caruncula sublingualis // //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">under tungspetsen //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">. Innerveras av //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">N VII n. Facialis //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">. ===


 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Sinus maxillaris //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> är den största av näsans bihålor och ligger i //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">os maxillaris //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">. Uppfyller hela corpus maxillaris och öppnar sig ut i näshålan i //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">hiatus semilunaris //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Sinus frontalis //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> ligger i //os frontale// ovan näsroten. Öppnar sig i //hiatus semilunaris//. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Sinus sphenoidalis //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> ligger i //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">os sphenoidale //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">. Öppningen till näshålan heter //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">apertura sinus sphenoidalis //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Sinus ethmoidalis //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> ligger i //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">os ethmoidale //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> och mynnar i //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">både // //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">meatus nasi medius och meatus nasi superior. //===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">De fyra bihålorna är lokaliserade i os maxillaris, os, frontale, os sphenoidal samt os ethmoidale.
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">De gör huvudet lättare, ökar resonansen i rösten, värmer upp och tillför fukt till luft som andas in genom näsan samt har en immunologisk roll på grund av att de producerar NO. ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> *** Varför är det viktigt för en tandläkare att känna till näsans bihålor?**
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Den viktigaste bihålan att känna till är sinus maxillaris, vilken kan ha en djup botten som sänker sig ned mot molarernas rötter. Ett implantat kan penetrera sinus maxillaris. Vidare kan både en bihåleinflammation simulera tandvärk och en inflammation i roten ge upphov till bihåleinflammation. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Yttre: **

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">M. rectus sup, inf, med. Funktion: ögat rör sig upp, ner och mot medianen. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">M obliques inferior rör ögat uppåt och lateralt ===

//**Inre:**//

 * ===//M. ciliaris// - står för linsens ackomodationsförmåga genom att reglera linsens tjocklek===
 * ===//M. spinchter pupillae// - styr pupillstorlek===

===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">N. trochlearis (CN IV) **<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> innerverar motoriskt: M. obliqus superior. Funktion: rör ögat nedåt och lateralt ===

===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">N. abducens ** **<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">(CN VI) **<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> innerverar motoriskt: M. rectus lateralis. Funktion: rör ögat mot lateralen ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Hur är tungan uppbyggd? Vilka delar svarar för vilka typer av rörelser? **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Tungan innehåller sk inre muskler vilka är longitudinella, transversella och vertikala. De svarar för tungans form, t.ex. lång och utsträckt eller bred och kort. ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">De yttre musklerna svarar för tungans rörelser:

 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">M. Genioglossus //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> drar ner tungan mot munbotten och drar tungroten framåt. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">M. Hyoglossus //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> drar tungan bakåt, nedåt. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">M. Styloglossus //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> drar tungan bakåt, uppåt. ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">All mimiskt muskulatur innerveras av N VII.

 * 1) ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">M. Epicranius //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">, vilken rynkar pannan. Fäst i b.la os temporale och os frontale. ===
 * 2) ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">M. orbicularis oris //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">, vilken stänger läpparna. Fäster runt munnen. ===
 * 3) ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">M. Buccinator //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">, som pressar ihop kinden, vissla, suga. Fäster i M. orbicularis oris. ===
 * 4) ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">M. risorius //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">, ”skrattmuskeln”, drar munnens hörn lateralt. Fäster i angulus oris. ===

===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">* Ange funktion och innervation av m. orbicularis oris samt m. buccinator. Vilka större blodkärl försörjer dessa muskler? Varför bör du som tandläkare känna till dessa? (5p) **===

**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">M. orbicularis oris //**

 * ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Funktion //**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">: ringformig muskel som sluter munnen (pressar läpparna samman, putar med dem och håller emot då man blåser.) ===
 * ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Innervation: //**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> motoriskt från VII (facialis). Sensorisk av den buckala grenen av V:3 ===
 * ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Blodkärl: //**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">a och v facialis ===

**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">M. buccinator - ”trumpetarmuskeln”, kindmuskeln //**

 * ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Funktion //**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">: stabiliserar kinden, stramar åt, används då vi tuggar, håller maten på plats. ===
 * ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Innervation //**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">: motoriskt från VII (facialis). Sensorisk av den buckala grenen av V:3 ===
 * ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Blodkärl //**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">: a buccalis från a. maxillaris och v facialis ===


 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Kunskap om anatomi och fysiologi ingår i tandläkarens arbete. Det påverkar hur ingrepp ska göras, var de ska göras och om de ska göras. Till exempel var bedövning ska läggas, samt för att kontrollera om bedövningen verkat. ===


 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">M. pharyngeal constrictor, m. buccinator och m. orbicularis oris bildar en funktionell enhet. Muskelgruppen har en viktig roll i vissa orofaciala funktioner. Problem med denna muskelgrupp kan till exempel leda till att sväljningen inte fungerar ordentligt. ===


 * ===Muskel=== || ===Innervation=== ||
 * ===//M. digastricus venter posterior//=== || ===//VII//=== ||
 * ===//M. digastricus venter anterior//=== || ===//V3//=== ||
 * ===//M. mylohyopideus//=== || ===//V3//=== ||
 * ===//M. geniohyoideus//=== || ===//XII//=== ||
 * ===//M. stylohyoideus//=== || ===//VII//=== ||

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Beskriv den sagittella resp. transversella ocklusionskurvan. **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> //Sagittella:// **<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Spees kurva à <span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> linje från hörntandens incisivala skär till molarernas kuspspetsar. Mesiala randvulsten på underkäkens sexor är den lägsta punkten i kurvan. ===

===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Transversella: //**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Wilsons kurva à <span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> visar hur mycket tänderna lutar inåt i bettet, ju längre bak desto större lutning. Underkäkens rötter divergerar och överkäkens rötter konvergerar. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Definiera underkäkens habituella viloläge. **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">När vi inte tuggar eller biter jobbar inte tuggmusklerna lika mycket, men uppvisar ändå en speciell tonus som håller upp underkäken. Skillnaden mellan IP och viloläget gör att det bildas ett mellanrum mellan tänderna = frivägsmellanrum. ===

//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">M. temporalis //

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ur: planum temporale ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fä: processus coronideus. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ser ut som en solfjäder och den anteriora delen höjer UK (sammanbitare) och den posteriora delen drar UK bakåt. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Innerveras av NV:3. ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> //M. pterygoideus lateralis//

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ur: Crista infratemporalis (sup), Lamina lateralis (inf) ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fä: kapsel & disk (sup), fovea pterygoidea (inf) ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Muskeln för underkäken framåt och stabiliserar munöppnarrörelsen då de arbetar bilateralt, och för käken åt sidled då endast den ena sidan arbetar. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Innerveras av NV:3. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">En kontraktion av t.ex. den vänstra sidans m. Pterygoideus lateralis leder till att underkäken flyttas lateralt åt höger (käken förs tillbaka av vänstra sidans m. Temporalis) ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> //M. digastricus//

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ur: processus mastoideus ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fä: mandibelns insida via slynga i os hyoideum ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Drar underkäke bakåt. Sänker UK vid fixerat tungben, vid fixerad mandibel höjs tungbenet. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Innerveras av N V:3 (anterior del), N VII (posterior) ===

//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> M. masseter //

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ur: okbågen ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fä: nedre hälften av ramus mandibulae och käkvinkeln upp mot proc. Coronoideus ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Höjer och framåtför underkäken. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Innerveras av N V:3. ===

//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> M. pterygoideus medialis //

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ur: fossa pterygoidea ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fä: tuberositas pterygoidea på insidan angulus mandibulae ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Höjer underkäken ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Innerveras av N V:3. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vilka käkmuskler är aktiva vid en ren sidorörelse åt vänster? (2p) **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">(* Vid en ren underkäksrörelse åt höger aktiveras vissa muskelgrupper. Ange vilka som aktiveras på höger resp vänster sida? – tvärtom från svaret nedan) **===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Beskriv den skyddsmekanism, som hindrar att man skadar en muskel vid mycket stor belastning på denna muskel? **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Flexorreflex triggas då man tex biter ihop för hårt på något. Då kommer tuggmusklerna slappna av när periodontalreceptorer signalerar för en stor bitkraft. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> * Redogör för den suprahyoidala muskulaturen. Vilka huvudfunktioner har denna muskelgrupp? Ange ursprungs/fäste/innervation. **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> (Den suprahyoidala muskulaturen har två skilda funktioner, vilka? Beskriv ingående hur dessa funktioner utförs. Ange också relationerna mellan de ingående musklerna i gruppen och deras innervation.) **===


 * || ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Digastricus //**=== || ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Mylohyoideus //**=== || ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Geniohyoideus //**=== || ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Stylohyoideus //**=== ||
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Funktion //=== || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Sänker UK vid fixerat tungben, vid fixerad mandibel höjs tungbenet === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Höjer munbotten === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Sänker UK vid fixerat tungben, vid fixerad mandibel höjs tungbenet === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Dra tungbenet bakåt/uppåt === ||
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ursprung //=== || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Processus mastoideus och fossa digastrica === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Linea mylohyoidea === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Insidan av UKs spets === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Processus styloideus === ||
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fäste //=== || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Mandibelns insida via slynga i os hyoideum === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Motstående sidas muskel och hyoideum === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Os hyoideum === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Os hyoideum === ||
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Innervation //=== || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">N V3 och N VII === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">N V3 === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">N XII === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">N VII === ||

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Beskriv hur de idealiska kontaktförhållandena i bettet bör vara på arbets- resp. balanssidan vid en ren sidorörelse med underkäken åt vänster? **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vänstersidan – arbetssidan: hörntänder har kontakt eller gruppkontakt. Ej bra om det tar emot längst bak på arbetssidan, eftersom det blir svårt att bita av födan. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vad m ****<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">enas med EMG? Hur kan man använda detta för att bedöma sjukdomstillstånd? **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">EMG står för elektromyografi och är en teknik för att mäta aktionspotentialer i en muskel. EMG används för att skilja mellan sjukdom i nervsystemet kontra sjukdom i muskeln. En frisk muskel har vanligtvis ingen EMG-aktivitet under vila och både myopati (problem i muskel – signal kommer fram men kan ej kontrahera) och neuropati (problem med nerven – signalen kommer ej fram) leder vanligtvis till en försvagad sammanbitningskraft. ===

**<span style="color: #1a1a1a; font-family: Calibri,sans-serif;">Vilka labmetoder kan man använda för att studera muskelfunktion? **
===<span style="color: #1a1a1a; font-family: Calibri,sans-serif;">EMG, vilket står för elektromyografi. EMG mäter antalet aktionspotentialer i en muskel, och utifrån den vetskapen kan man studera huruvida muskelfunktionproblematik är myopatisk eller neuropatisk. ===

===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> * Den så kallade Posselts banan definierar underkäkens rörelsevolym. Rita upp denna i sagital aspekt och markera de olika extremlägen underkäken kan inta i sagital aspekt. **===

===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> * Ange vilka muskler (muskelgrupper) som aktiveras vid käkens fyra grundrörelser och i vilken ordning musklerna aktiveras samt vilka nerver som innerverar dessa muskler motoriskt. **===

===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">(IP //// à ////<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> MG) Gapning //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">: Infrahyoidala muskler fixerar os hyoideum. Suprahyoidala fortsätter att sänka UK. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> //(MG// // à ////<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> IP) Hopbitning //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">: Tuggmuskulatur höjer UK. Musklerna är i ordning m. Temporalis, m. Pterygoideus medialis och m. Masseter. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> //(IP// // à ////<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> MP) Framåtföring //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">: m. Pterygoideus lateralis (bilateralt) ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> //(MP// // à ////<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> IP) Bakåtföring: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> m. Temporalis posterior och m. Digastricus posterior ===

===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">RP //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är mandibelns läge som bestäms av käkleden. Alltid densamma. Föredras vid tex protetik och skapandet av en bettskena. Då behöver man ett läge som man kan återskapa och som alltid är samma. Även när man har en tandlös patient att behandla. ===

**<span style="color: #1a1a1a; font-family: Calibri,sans-serif;">Vilka muskler står för munöppningsrörelse resp. sammanbitning **
===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Munöppningsrörelserna //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är en samverkan av flera muskler, men huvudsakligen de suprahyoidala musklerna efter att tungbenet är fixerat, alltså m. Digastricus t.ex. och m. Geniohyoideus. Rörelsen stabiliseras av bland annat m. Pterygoideus lateralis. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">(Beskriv vad som händer i muskulaturen vid sträckreflex.) **
===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Sträckreflex //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> kan triggas vid t ex slag mot mandibeln då musklerna sträcks ut. Kroppen skyddar då med att tuggmusklerna kontraherar och gör så att mandibeln biter ihop. Muskelspolar i en muskel känner av att muskeln hastigt förlängs (stretchas). Detta motverkas av att muskeln drar sig samman för att undvika en översträckning. === ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Då muskelspolarna förlängs skickas afferenta sensoriska neuron information till ryggmärgen, vilken kopplar om neuronen i ett integreringscenter och leder efferenta fibrer till muskeln som säger till den att kontraheras. ===

===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Flexorreflex //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> triggas då man tex biter ihop för hårt på något. Då kommer tuggmusklerna slappna av när periodontalreceptorer signalerar för en stor bitkraft. ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Tetanus = förlängd kontraktion av en muskel.
===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ofullständig tetanus //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">: vid upprepade lågfrekventa nervimpulser blir den andra sammandragningen större än den första. Fler impulser ger en ihållande, ökande men skakig kontraktion. === ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fullständig tetanus: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> om nervstimuleringen är hög ökar muskelspänningen till max, detta ger ingen relaxation mellan kontraktionerna. Kontraktionerna bildar tillsammans en jämn och ihållande sammandragning. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Vad menas med frivägsmellanrum? **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Frivägsmellanrummet är avståndet mellan kuspkontakt och viloläge. Avståndet är vanligtvis 1-4 mm, och det är viktigt att ta det i beaktning vid t.ex. protesframställning. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> *** Beskriv en tvärstrimmig skelettmuskel (tuggmuskel) med avseende på olika fibertyper, dessas funktion, muskelns adaptionsförmåga vid förändrade belastningsförhållanden samt alfa respektive gammamotorsystemets funktion.** ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">En tvärstrimmig skelettmuskel består av muskelfibrer av flera olika typer:

 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Typ I (röd //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">). Långsamma musklerfibrer som används vid uthållighetsarbete. Oxidativa. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Typ IIa (röd/vit //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">). Snabba muskelfibrer med dålig uthållighet. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Typ II (vit //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">). Snabba glykolytiska fibrer ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> *** Vilka kuspar är bärande i bettet då det föreligger ett unilateralt korsbett på vänster/höger sida (och höger/vänster sida således har normal relation)** === ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">De bärande kusparna vid ett normalt bett är de buccala i underkäken och de palatinala i överkäken. Vid en korsbitning kommer de linguala kusparna vara bärande i UK och de buccala i ÖK. ===

===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> * Vad menas med reciprok hämning inom muskelfysiologin? Hur skulle man kunna utnyttja detta vid sin behandling av en patient med ett spänningstillstånd i munhöjarmuskulaturen. **=== ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Agonisten är en muskel som utför en rörelse, medan antagonisten är muskeln som motverkar rörelsen. Alla muskler kan fungera både som agonister och antagonister, beroende på vilken rörelse som avses. === ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Reciprok inhibering innebär att kroppen reflexmässigt reagerar genom att hämma antagonisten till en muskel som aktiveras. Ett exempel är biceps och triceps som arbetar i par där den ena är agonist och den andra antagonist beroende på rörelsen (böjning eller sträckning). ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> *** Rita och definiera Angle’s klassindelning av olika bettyper (sagitala bettrelationen), (fullbetandad) med utgångspunkt från 6:ornas förhållande mellan över- och underkäken.** ===

**<span style="color: #1a1a1a; font-family: Calibri,sans-serif;">* Vad menas med Frankfurterhorisontalen? Nytta med denna? **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Frankfurterhorisontalen är ett tänkt plan mellan käkledens översta punkt (på caput mandibulae) och orbitans lägsta punkt. Utifrån detta planet kan man sedan relatera andra vinklar så som mandibelplanet, Bennetvinkeln och så vidare. ===

**<span style="color: #1a1a1a; font-family: Calibri,sans-serif;">* Redogör för begreppet optimal ocklusion och artikulation. **

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Stabila kontaktförhållanden på så många tänder som möjligt i IP. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Samtidig bilateral kontakt i RP. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Jämn glidning mellan RP och IP (litet avstånd och utan lateral komponent). ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Jämna glidrörelser åt sidorna och framåt. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vid sidoglidning kontakter på arbetssidan, vid framåtglidning på framtänderna. ===


 * || ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">M masseter //**=== || ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">M temporalis //**=== || ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">M pterygoideus medialis //**=== || ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">M pterygoideus lateralis //**=== ||
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ursprung //=== || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Tuberositas massetrica === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Planum temporale === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fossa pterygoidea === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Lamina lat. Processus pterygoideus === ||
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fäste //=== || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Os zygomaticus === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Processus coronideus === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Tuberositas pterygoidea === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fovea pterygoidea === ||
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Innervation //=== || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">N V:3 === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">N V:3 === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">N V:3 === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">N V:3 === ||
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Funktion //=== || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Framåtföring av UK (superior), höjer underkäken (profunda och superior) === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Drar UK bakåt (posterior), höjer UK (anterior) === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Höjer UK === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Framåtföring av UK (bilateral), sidoföring (unilateral) === ||

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> (* Vad skiljer en käkled från t.ex. en höftled avseende anatomi och funktion?) (4p) **

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Anatomiskt har käkleden form av en blandning mellan en äggled, gångjärnsled och sadelled. Höftleden är en kulled. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Käkleden är anatomiskt sett mindre än höftleden. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Käkleden och ansiktsskelettet tillväxer utan sk epifysbroskplatta genom en process som heter intramembranös ossifikation. Rörben (höftled) tillväxer genom att först bygga upp en broskmodell vilken sedan ersätts av benvävnad förutom på epifysplattorna där benet tillväxer. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Rörelse över käkleden kan ske via rotation och translation. På höftleden sker endast rotation. ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Synoivalvätskans funktioner är:

 * 1) ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Smörja ===
 * 2) ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Tryckuppfångande ===
 * 3) ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Nutrierar ===
 * 4) ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Transporterar metaboliter. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Vilka är käkledsligamentens huvudsakliga funktioner? **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Käkledsligamenten ser till att käkleden inte går ut led, och spänns bara i extrema fall, vanligtvis vid rörelser bakåt. Det finns fyra olika ligament i käkleden, och de fäster till något olika ställen för att säkra att käkleden bara rör sig i riktningar som är funktionellt önskvärda. ===

===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">* Redogör för käkledens funktion inklusive i vilka delar av leden resp. ****<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">funktion äger rum ****<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> (Beskriv käkledens rörelsemönster vid en maximal gapningsrörelse.) **===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">* Beskriv käkledens uppbyggnad makroskopiskt och mikroskopiskt. **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Käkleden är en synoivalled (blandning mellan vridled, sadelled och gångjärnsled), vilken makroskopiskt består av ett ledhuvud (caput mandibulare), en ledpanna (fossa mandibularis), en käkledsdisk samt en käkledskapsel vilken är förstärkt med käkledsligament. Kapseln är så slapp att caput mandibulare kan luxeras i riktning framåt utan att kapseln slits sönder. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Beskriv de tre huvudtyper av leder som finns i kroppen och ange dessas principiella uppbyggnad. **
===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fibrösa leder //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> håller samman två ben mha bindväv, och kan hittas mellan skallbenen på kraniet. Gör att skallen kan expandera. Förbenas i äldre ålder. === ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Broskleder //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> består av brosk som håller samman skelettet under skelettets utveckling och finns på vissa ställen, t.ex. revbenen, pelvis och mellan ryggkotorna, även hos vuxna. === ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Synoivallederna //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är de ”riktiga/äkta lederna”. Består av en ledpanna, ledhuvud, därimellan en menisk eller disk och avgränsas perifert av en ledkapsel. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> *** En patient söker dig och berättar att vid maximal gapning (ca 50mm) så åker hans underkäke åt vänster sett i ett frontalplan (dvs. framifrån sett).** **<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vid gapning samarbetar normalt höger och vänster sida jämt bilateralt. I detta fall måste något i käkledsfunktionen vara ur balans. ****<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Hur kan du förklara detta utgående från käkledsfunktionen och käkmuskelfunktionen? **=== ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Käkledsfunktion //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">: kan bero på artros med avflackade ledytor som resulterar i snedglidning. Även själva disken kan ha hamnat fel av någon orsak och vara upphov till symptomet. Fraktur på collum, så att den läkt snett och är kortare. === ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Käkmuskelfunktionen: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">käkmusklerna uppvisar obalans. Muskulära problem är ofta relaterade till överanvändning som t.ex tandgnissling och tandpressning. Symptomet skulle kunna bero på ensidig överbelastning av käkmusklerna, kanske efter en lagning som blivit för hög. Det kan leda till ojämn belastning av bettet och för hög muskelbelastning. Det skulle också kunna bero på en infektion i en muskel eller trauma. ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> **2014HT 2014HT-2 2015HT**
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> *** Redogör i detalj för kollagen typ I:s kemiska struktur, uppbyggnad och syntes/bildande från molekylär nivå till fiber. Rita gärna. Alla smaskiga detaljer tack! (från syntes till mogen** **febril (detaljerat!)) (5p)** ===

**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Sekundärstruktur: //**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">proteinkedjorna är formade som vänstervridna helix
===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Tertiärstruktur: //**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">tre helix formar en högervriden trippelhelix. Detta är möjligt tack vare att var tredje aminosyra i kedjorna är glycin. ===

===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Syntes: //**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> proteinkedjorna bildas i ribosomerna, och det sker posttranslationella modifieringar (bla hydroxylering av prolin till hydroxyprolin). Proteinkedjorna har långa COOH- och NH2-terminala ändar. De formar helixstrukturer och börjar sedan tvinnas i COOH-änden till en trippelhelix. Procollagen-molekylen skickas nu ut ur cellen, där ändarna klipps av med hjälp av peptidas. Nu har vi fått kollagen typ I! ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Kollagen-molekylerna formar sedan fibriller genom staggering. Därefter bildas kovalenta tvärbindningar för att stabilisera. Nu har vi fått en kollagen typ I fiber med overlapping zones och hole zones. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">2014HT-2 **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> * Redogör för vilka typer av brosk som finns: namn, likheter-skillnader vad gäller deras morfologi och kemiska sammansättning, anatomisk lokalisation, funktioner, cellulära och kemiska beståndsdelar? Vart förekommer de i kroppen? **=== ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Cellmässigt består all typ av brosk av chondrocyter vilka ligger i laguner och ECM består av framförallt kollagen, men även komponenter så som proteoglukaner, GAGs och glykoproteiner finns närvarande. Viktigt är chondronectin som binder till GAGs. === ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Hyalint brosk //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är den vanligaste brosksorten. Finns i t.ex. ledhuvudet och ledpannan i rörliga leder, sternum, näsan och i epifysplattor. Kollagen typ II. === ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Elastiskt brosk //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> liknar hyalint brosk till uppbyggnaden, men innehåller betydligt fler elastiska fibrer. Hittas i t.ex. ytterörat. === ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fibröst brosk //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är en vävnad som befinner sig i gränslandet mellan tät bindväv och hyalint brosk. Hittas i t.ex. discus intervertebralis – diskarna i ryggraden. Kollagen typ I. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Vilka typer av fettväv finns det? Funktion och lokalisation? Cellulära likheter och skillnader. **

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Det finns vit och brun fettväv. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vit fettväv //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är en lagring för energi, stötdämpare, värmeisolering, utfyllnadsmaterial mellan vävnader, endokrin m.m. Vit fettväv är så kallat //uniloculär//, vilket betyder att en stor fettdroppe fyller ut så gott som hela adiopocyten. Utgör ca 15-20% procent av mannens kroppsvikt och ca 20-25% av kvinnans. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Brun fettväv //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är en lagring för fett som värmereserv. Hittas hos nyfödda barn, men försvinner vanligtvis senare. Mitokondrier gör vävnaden mörkare, och membranproteinet thermogenin ser till att det inte bildas någon ATP i respirationskedjan. Brun fettväv är //multiloculär//, alltså har flera fettdroppar. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Endokrint producerar vit fettväv t.ex. östrogen (kvinnligt könshormon) samt leptin, vilket signalerar till hypothalamus om huruvida kroppen svälter eller ej. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">2014HT **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> * Redogör för begreppet cell-matrix interaktion. Vad innebär det, vad är dess biologiska betydelse, vilka komponenter är inblandade, //exakt// hur sker det? **===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Extracellulära makromolekyler influerar och reglerar intracellulära processer med ett reproducerbart resultat. I princip all cellulär aktivitet under utvecklingen, remodellering och sårläkning påverkas av matrixkomponenter. Adhesiva glykoproteiner har en viktig roll i detta, men även andra extracellulära molekyler. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Detta skapar ett medel för att reglera cellaktivitet och cellagerande, detta genom att påverka cytoskelettet. Cytoskelettet bestämmer cellens form och organellernas plats och därmed till stora delar cellens funktion. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Makromolekylerna (t.ex. kollagen, fibronectin, laminin) har specifika sekvenser (RGD-sekvens, Arg-Gly-Asp) vilka binder till receptorer på cellytan, sk integriner, vilka består av alfa och beta-kedjor. Då integrinen är bunden påverkar detta cytoskelettet etc. ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Interaktionen är viktig för

 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Adhesion //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">, alltså att det blir någon struktur i vävnaden. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Proliferation //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">, cellerna behöver vara bundna för att kunna dela sig. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Cellspridning och migration //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">, celler förflyttas under embyonalutvecklingen och under regeneration. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">2014HT **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Mellan blodcirkulationens arteriella och venösa sidor finns den typ av kärl där näringsutbytet sker. Vad heter dessa? Vad utmärker deras struktur? Det finns en huvudtyp och ett par lite annorlunda typer – beteckning, lokalisation? **===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Kapillärer är mindre blodkärl som säkrar ett näringsutbyte mellan kärl och omliggande vävnad. De består av ett enda lager endotelceller.
===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Kontinuerliga kapillärer //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> – den vanligaste typen av kapillärer. Består av ett endotellager med enkelskiktat skivepitel. === ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fenestrerade kapillärer //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> – tillåter utbyte av större molekyler och finns där detta är viktigt, t.ex. i njurarna. === ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Sinusoider //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> – är kapillärer med osammanhängande celler. Kan liknas vid en å som mynnar ut i en sjö där blodflödet stannar upp. Finns i lever, benmärg m.fl. ===

//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Astrocyter //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">: stjärnformiga celler som bla är med i blod-hjärnbarriären.
===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Mikroglia //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">: små rörliga celler som är fagocyterande. Jämnt fördelade i grå och vit massa. Tillhör makrofag-familjen och härstammar från monocyter. === ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ependymalceller //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">: kubiska celler. Finns i ventriklarna i hjärnan, ryggmärgskanalen. Övervakar och producerar cerebrospinalvätska (CSV). === ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Schwanns //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> //celler//: finns i PNS. Omsluter perifera axon med myelin à <span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> elektrisk isolering. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Jämför strukturen hos en medelstor artär med en medelstor ven. Hur är kärlväggarna uppbyggda? Namn/beteckningar? Skillnader/likheter? **

 * || ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Artärer //**=== || ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vener //**=== ||
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Tunica interna //=== ||  || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Formar ofta klaffar === ||
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Tunica media //=== || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Tjockaste lagret med glatt muskulatur === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Kan innehålla muskulatur === ||
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Tunica externa //=== || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Innehåller bindväv === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Tjockaste lagret, innehåller mycket bindväv === ||
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Lumen //=== || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Liten === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Större === ||
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Övrigt //=== || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Håller formen i mikroskoppreparat tack vare den stabila muskulaturen === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Saknar membrana elastica. === ||

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> (* Skriv den kemiska formeln för det mineral som finns i ben. Vad heter mineralet? Har du några ytterligare kommentarer till den kemiska formeln?) **

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Mineralet heter hydroxyapatit, ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Detta är något Ca-deficient och innehåller andra joner så som karbonat, F, citrat. Kristallerna har en välavgränsad storlek och är lokaliserade längs med kollagenfibrerna. Begreppet biomineralisation betyder att mineralen bildas genom en välkontrollerad process, ej genom spontan bildning. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Redogör för den organiska matrix i ben. Komponenter, ungefärliga kvantiteter av dessa, samt kemisk struktur? **

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">De organiska molekylerna i ben tillverkas av osteoblaster och ger ett 3D-nätverk som mineralkristallerna kan ordna sig efter. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Matrix består av //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">kollagen //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> (ffa typ I men även lite typ V) och icke-kollagena komponenter ( //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">NPCs //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">), där fosforylerade protein, andra sura glykoprotein, proteoglukaner och tillväxtfaktorer ingår. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Kollagen //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> står för 85-90% av den organiska matrixen och binder i tvärbidningar. Kollagenet är viktigt för att benets mekaniska egenskaper. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">NPC //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> står för ca 10-15% av matrix men är viktiga pga sin kemiska karaktär, mineralkristallinduktion, celladhesion, kollagenfibrillgenes och som tillväxtfaktorer. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Proteoglykaner //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är proteinkärnor med GAG-kedjor bundna. Typerna i ben är relativt små och heter decorin samt biglycan. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Osteonectin //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> (SPARC) är den kvantitativt viktigaste NPCn i ben. Är dock inte unik för ben, utan finns i flera växande vävnader. Funktionen är okänd, men man vet att det binder Ca2+ och är ett fosforylerat glykoprotein. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">RGD-innehållande proteiner //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> i benmatrix är bone sialoprotein (BSP) samt osteopontin. RGD är en peptidsekvens som binder till integriner. BSP har också okänd funktion, men misstänkt att det inducerar mineralbildningen. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Osteopontin //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är en förankringsplats för osteoklaster för igenkänning vad de skall bryta ner. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Gla //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är en ovanlig aminosyra som bildas av K-vitaminberoende posttranslationell modifikation av aminosyran Glu. Osteocalcin är ett protein som innehåller 3 Gla per molekyl. Det bildas av osteoblaster och produktionen stimuleras av vitamin D3. Hormonet är viktigt för energimetabolismen. Omsättningen av hormonet går att mäta i serum, och det kan vara kliniskt relevant då nivåerna ändras vid vissa metabola tillstånd. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Tillväxtfaktorer //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> i ben är TGF-beta, IGF (insulinlike growth factor I och II) FGF (fibroblast growth factor), PDGF (platelet-derived growth factor) samt BMP (bone morphogenetic protein, vilka är viktiga i induceringen av ben och brosk) ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">* Redogör för begreppet Haverskt system (=osteon). Var finns sådana, vad består det av, hur ser det ut? Rita och berätta! **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Osteon/haverska system är en struktur i det laminella benet (sekundär benvävnad). Osteonet består av en central kanal (Haverska kanaler vilka innehåller nerver, artärer och vener), canaliculi (små kanaler som förbinder osteocyterna i lacunerna med kringliggande lacuner) samt lacuner innehållandes osteocyter. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">2014HT **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Redogör för kompakt bens mikroskopiska utseende <span style="color: #ff0000; font-family: Calibri,sans-serif;">. <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Rita! **=== ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Cortex är det yttersta lagret av ben och är kompakt. Det utgör 80% av benets totala massa och gör att benet fungerar mekaniskt och skyddande. Benets periostala yta utgörs av cortex. Det kompakta benet innehåller Haverska system, vilka består av en central kanal (Haverska kanaler), canaliculi samt lacuner med osteocyter. Perifert avgränsas benet av liningceller. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vilken typ av epitel finns i trachea? Namn och utseende? Gärna med en skiss. **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> ( ****<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">* Vilken typ av epitel finns i näsan? Namn och utseende? **<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">) === ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Pseudostratifierat epitel. Epitelcellerna är cylindriska och varje cell står på basalmembran i olika nivåer. Epitelet ser ut som det är flerskiktat, men är egentligen inte det, därmed //pseudo//stratifierat. Cellerna ligger liksom på olika nivåer. === ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Mellan cellerna finns bägarceller som sekrerar slem som bla. fuktar luftvägarna och får föroreningar ut. Cilier finns på toppen av epitelcellerna och för slemmet uppåt. ===

===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Liningepitel //**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">täcker ytor, antingen inne i kroppen eller mot omgivningen. Simple består av ett lager och stratifierat består av flera lager. === ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Stratifierat //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> epitel namnges efter cellformen på det yttersta lagret, vilket kan vara de tidigare tre nämnda eller transitional (övergångsepitel). ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Simple (enkelskiktat //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">) epitel delas vidare in i grupper efter cellformen ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Squamous (skivepitel //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">) är platt (täcker våta ytor så som munnen och vaginan) ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Cuboidal (kubiskt //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">) är ungefär lika högt som brett (täcker ovariet och vissa svettkörtlar) ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Columnar (cylindriskt //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">) är högre än vad det är brett (täcker gallblåsan och ögonvitan). ===

===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Pseudostratified //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> epitel ser ut att vara flerskiktat iom att olika celler har sin kärna olika högt upp, men alla celler har kontakt med basalmembranet basalt. ===

===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Körtelepitel //**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är epitel som har specialicerat sig på att syntetisera, lagra och sekrera protein (t.ex. pancreas), lipider (t.ex. binjuren) eller kolhydrater (t.ex. salivkörtlar). ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Exokrina körtlar sekrerar ut ur kroppen t.ex. svett ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Endokrina körtlar sekrerar inuti kroppen, t.ex. pancreasenzym. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Körtlarna kan vara simple eller compound = ogrenade eller förgrenade. ===

===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">* Nedbrytning av kollagen i vävnader sker med enzymer, som hör till en speciell, större grupp av enzymer. Vad heter den? Redogör så detaljerat du kan för denna enzymfamilj och vad som karaktäriserar enzymerna. **=== ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Matrixmetalloproteaser //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> (MMP) är en familj av proteindegraderande enzym som är viktiga för den naturliga omsättningen i extracellulärmatrix men också i patogena sammanhang. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> MMP produceras av flera olika sorters celler och bryter ner samtliga extracellulära makromolekyler. De syntetiserar som inaktiva pro-enzym och regleras av TIMPs (Tissue Inhibitors of MetalloProteases). Det finns 4 olika TIMPs och aktiviteten är beroende av zinkjoner. === ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Kollagenaser //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är enzym som degraderar kollagen eftersom normala proteaser inte kan göra det. Dessa (MMP-1, MMP-8 och MMP-13) degraderar kollagenmolekylerna genom att klippa 1/4 – ¾ från ändarna för att bryta trippelhelixen och fragmenten denaturerar då för att kunna brytas ner av andra proteaser. Likt ett rep som fransas upp när man klipper av dess ändar. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> * Vilka typer av muskler finns? Ge exempel på var de finns. Likheter och skillnader vad gäller deras morfologi, funktion och regeneration? **
===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Skelettmuskler //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är fästade till skelett och går att viljemässigt styra. De kan läka vid skador. Består av muskelfibrer som är långa cylindriska celler med många kärnor perifert. Cellerna är tvärstrimmiga och oförgrenade. === ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Hjärtmuskler //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är hjärtat som utgör hjärtat och går ej att styra viljemässigt. Kan inte heller läka vid skador. Cellerna är tvärstrimmiga och förgrenade. Vidare är de enkärniga med en central kärna. Cellerna sitter fast med varandra genom så kallade intercalated discs. === ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Glattamuskler //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> finns i kärl, inälvor m.m. Går inte att viljemässigt styra men kan läka vid skador. Celler är ”icke-strimmiga”, spolformade och oförgrenade. Vidare är de mononukleära med en central kärna. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> * Vad menas med mesenkym (på engelska: mesenchyme)? **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Mesenkymet är en primitiv vävnad som uppstår under ett tidigt embryonalstadium och härstammar från mesodermet och neural crest. Liknar lucker bindväv på flera sätt, men saknar kollagena fibrer. Mesenkymet ger sedan upphov till flera vävnader. Mesenkymala stamceller är viktiga för vävnadsregeneration/sårläkning även hos vuxna individer. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> (Redogör för vad som menas med ’the osteoblastic lineage’. Rita gärna!) **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">The osteoblastic lineage är sättet som osteoblaster bildas på (även osteocyter och lining cells). Detta är en differentiering av mesenkymala stamceller under inflytande av BMP. Den första differentieringen är till stamceller för osteoblaster och chondroblaster. Vidare differentiering till osteoprogenitor cells och sedan preosteoblaster sker vid rätt stimulus av tillväxtfaktorer. Vid vidare stimulering utvecklas preosteoblasterna till mogna osteoblaster och är nu postmitotiska och högdifferentierade, benproducerande celler. Dessa kan senare bli liningceller och osteocyter. === ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Osteocyter //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är osteoblaster som ”fastnar” i benet under mineraliseringen. De är lågt metabola och tros ha en roll i Ca-jämvikten i kroppen. Fungerar även som mekanoreceptorer i benet. ===

===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Osteoklaster: beskriv osteoklastens morfologi. Rita gärna! Hur fäster osteoklasten till benytan? Med vilka mekanismer resorberar osteoklasten ben? Detaljer!?! **===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 0px; overflow: hidden;">[[image:osteoklast.png]]

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Osteoklaster kommer från cirkulerande prekursorceller (monocyter) och de är släkt med makrofager. Osteoklasterna tillhör monocyt/makrofag-familjen och kommer från mononukleära celler i benmärgen. De är släktningar till hematopoetiska stamceller och bildas vid en fusion av mobila precursorceller från cirkulationen. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Osteoklasterna är stora multinukleära celler (4-20 cellkärnor) med många mitokondrier och lysosomer. Har zealing zones som förankrar dem i benet samt en ruffled border som är ett veckat membran som ökar osteoklastens effektiva yta gentemot benet. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">För att resorbera ben binder osteoklaster till osteopontin (som är ett RDG-innehållande protein i matrix) mha integriner. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Protoner produceras av karboanhydras i cellen vilket sker genom att CO2 tas upp och reagerar med vatten vilket ger kolsyra (H2CO3). ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Kolsyran dissocierar sedan till H+ och HCO3- direkt. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">HCO3- byts ut mot Cl- extracellulärt och H+ binder till Cl- vilket ger en mycket sur miljö i det veckade membranet vilket löser upp benets mineralfas. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Den organiska fasen löses upp av lysomala enzymer, alltså MMPs. ===

===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> * Vad är __osteocalcin__? Beskriv! Kemiskt? Osteocalcin innehåller en relativt unik ’byggsten’ – vad består den i och vad heter den? Hur bildas denna komponent? **===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">(Vad tror man att osteocalcin har för funktion? Finns osteocalcin i någon annan vävnad?) **

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Osteocalcin är en icka-kollagen komponent i ben. Ett protein som innehåller 3 Gla per molekyl. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Det bildas av osteoblaster och produktionen stimuleras av vitamin D3. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Hormonet är viktigt för energimetabolismen – slås det ut blir man fet och får diabetes. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Omsättningen av hormonet går att mäta i serum, och det kan vara kliniskt relevant då nivåerna ändras vid vissa metabola tillstånd. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Den ovanliga aminosyran heter Gla och bildas av K-vitaminberoende posttranslationell modifikation av aminosyran Glu. ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> *** Definiera benremodellering. Vad är dess ändamål?**
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Benremodellering är då ben tas bort lokalt och ersätts med nytt ben. Detta är ett sätt att förnya benvävnad och anpassa vävnaden till nya fysiska behov. Remodelleringen sker kontinuerligt och karakteriseras av en koppling mellan osteoblaster och osteoklaster. Processen regleras av ett stort antal faktorer, såväl lokala som systemiska. ===

===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> * Vad är proteoglykaner? Redogör för den kemiska uppbyggnaden av en proteoglykan och dess olika beståndsdelar. Berätta också om några olika proteoglykantyper. Rita gärna. **=== ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Proteoglykaner är stora makromolekyler i grundsubstansen. Är viktig för de fysikaliska egenskaperna hos brosk och andra bindvävstyper. Kan även hittas i basalmembran och i cellmembran som receptorer. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">En PG består av en central proteinkärna, från vilken det sticker ut kolhydratsidogrupper (GAGS) som borststrån. Exempel på PGs är aggrecan som är den dominerande PGn i brosk. Andra är biglycan, decorin m.fl. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Proteinstommen ger PGn dess specifika egenskaper och gör att de kan skiljas åt. Sidokedjorna av GAGs är kraftigt negativa och drar till sig vatten. Detta är viktigt för fuktande av vävnader och påverkar transport av metaboliter m.m. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> 2014HT **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Vad menas med fryssnittning? I vilka sammanhang används detta? Hur går man tillväga? Fördelar-nackdelar? Man använder i sammanhanget speciell apparatur som heter…? **===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> (* Redogör för begreppet fryssnittning. Hur går det till, utrustning, användningsområden, fördelar, nackdelar?) **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fryssnittning görs för att undvika att denaturera komponenter i vävnaden, t.ex. i samband med olika histokemiska tekniker då man vill bevara proteinerna. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Snittningen görs sedan i en kryostat utan att först packa in i plast eller paraffin, och håller alltså ihop av sig självt i fruset skick. Det läggs därefter på preparatglas. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Redogör för begreppet in situ-hybridisering. Vad påvisas – hur går man tillväga? **
===<span style="color: #1a1a1a; font-family: Calibri,sans-serif;">In situ-hybridisering påvisar mRNA för en viss gen på ett vävnadssnitt eller whole mount. Man använder sig av nukleotid-prober som specifikt hybridiserar (binder till) ett specifikt protein i en vävnad. Mha in situ-hybridisering letar man vanligtvis efter signalfaktorer eller matrixkomponenter. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> * Redogör för begreppet immunhistokemi. Vad används denna teknik till och hur går det till? **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Inom immunohistokemi använder man sig av antikroppar mot den substans (vanligtvis ett protein) som man vill undersöka i en vävnad. Antikropparna binder till strukturen och genom att se var dessa har fastnat kan man se var i vävnaden som proteinet finns och i vilket utsträckning. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Man behandlar snittet med primärantikroppen, alltså antikroppen mot det ämne man vill påvisa. Därefter använder man en sekundärantikropp för att påvisa var primärantikroppen har fastnat. Om primärantikroppen t.ex. är en kanin IgG kan sekundärantikroppen vara en anti-kanin-IgG som reagerar med kanin-IgG oavsett typ. Detta ger en förstärkningseffekt eftersom flera sekundärantikroppar binder till varje primärantikropp. Sekundärantikroppen är dessutom vanligtvis märkt, t.ex. immunfluoroscens (lyser vid exponering för ultraviolett ljus). En nackdel är att man inte kan se andra strukturer så som t.ex. cellkärnor samt att fluorscensen gradvis försvinner. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> En annan metod att påvisa sekundärantikropparna är att koppla på ett enzym (vanligtvis peroxidas - därav namnet, peroxidasteknik) till sekundärantikroppen vilket ger upphov till ett färgnedslag. Detta fungerar även på paraffininbäddade preparat, vilket gör att man kan sitta i rumstemperatur, slipper UV-mikroskop, kan motfärga och resultatet är permanent. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vilka typer av strukturella kromosomavvikelser finns det? Förklara vad de innebär. **

 * 1) ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Translokation**:** //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> en del av kromosomen byter plats med en annan del. ===
 * 2) ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Inversion**:** //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">en del av kromosomen lossnar, roterar 180 grader och återinsätts på samma plats. ===
 * 3) ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Deletion**:** //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">en del av kromosomen saknas. Ex cri-du-chat (Kattens skrik) – deletion på kromosom 5. ===
 * 4) ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Duplication**:** //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">en del av en kromosom förekommer mer än en gång på samma kromosom eller genom. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vilka ärftlighetsmönster finns för en Mendelsk monogen? Ge exempel på anlag som ärvs enligt dessa. **
===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Autosomalt //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> – anlaget är lokaliserat till kromosom 1-22, alltså inte på könskromosomen! --> //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Dominant //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> - osteogenesis imperfecta. //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Recessivt //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> – Sickel-cellsanemi – röda blodkroppar får en onormal form som gör att de lättare bryts ned à <span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> leder till anemi ===

===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Könsbundet //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> – anlaget är lokaliserat på könskromosomen (X) --> //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Dominant //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> – drabbar båda könen. Muskeldystrofi (förstöring av muskelofibrer) - dystrophia myotonica. //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;">Recessivt //<span style="font-family: Calibri,sans-serif; line-height: 1.5;"> – drabbar nästan bara män. Museldystrofi – Duchenne. ===

//**Genomisk prägling**//
===// En speciell form av genpåverkan, vanligen inaktiverande, är genomisk prägling (engelska DNA imprinting, genomic imprinting), som sker vid utvecklingen av könscellerna hos däggdjur inklusive människa. Prägling påverkar till skillnad från andra former av epigenetiska förändringar nästa generation. Genom metylering inaktiveras vissa gener vid bildningen av spermier och andra gener vid bildningen av förstadier till äggceller. Detta medför att vissa aktiva gener hos individen alltid härstammar enbart från fadern, andra alltid enbart från modern. Angelmans syndrom kan orsakas av en så kallad imprintingdefekt (ID), då den genomiska präglingen av kromosom 15 från mamman är defekt. //===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Förklara termen epigenetik. **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Kemiska förändringar av DNA och histoner som leder till en strukturell förändring av kromatinet och därmed aktivering eller inaktivering av en gen. Faktorer från miljön (ålder, rökning, diet) som ändrar fenotypen. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Redogör för hur DNA-replikation sker i cellen. **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">DNA nystas upp av ett helikas. Därefter binder DNA-polymeras komplementära baser till strängarna. Ett topoisomeras hindrar DNA:t som ska replikeras från att vika sig. Det bildas en leading och lagging strand. På lagging strand syntetiserar små fragment av DNA, sk Okazaki-fragment. Dessa måste sedan limmas ihop mha ett DNA-ligas. ===

//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Genotyp //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är det genetiska arvet man har, ex aa. Den genetiska uppsättningen som en individ besitter.
===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fenotyp //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är det observerade resultatet av hur genotypen och miljön (epigenetik) format individen, alltså generna som uttrycks, ex aa = blåa ögon. ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">[[image:pedigree.png width="223" height="177"]]
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Könsbundet dominant. Pappan (X’Y) ger sin sjuka X-kromosom till samtliga döttrar (X’X) som då blir sjuka. Pojkarna drabbas inte, eftersom de får en Y-kromosom från pappan och mamman inte är anlagsbärare eller sjuk. ===

**//2015HT (2p)//**
===//Autosomalt recessiv. Kan inte vara könsbundet dominant, då hade alla pojkar drabbats. (Inte heller recessivt, så hade inga pojkar drabbats.) Hade det varit autosomalt dominant så hade all avkomma drabbats. Nu drabbas bara de som slumpmässigt får två "sjuka" alleler, en från varje förälder.//===

//** Förklara vad en vektor är och när man kan använda en sådan. (3p) **//
===// I molekylärbiologiska sammanhang är en vektor något som överför DNA från en givare till en mottagare. Det är DNA-molekyler som kan flyttas från en cell till en annan. Plasmider kan användas, de är små cirkelformade DNA-molekyler som återfinns i bakterier. Även arvsmassa från virus kan användas. Det används för massframställning av identiska DNA-molekyler. Applikationen är grundforskning, produktion av läkemedel och vaccin. Det används bland annat för att få bakterier och jäst att producera humant insulin. Bakterier kan också användas för att producera tillväxthormon. //===

//** Vad är kloning och när kan man använda detta? (2p) **//
=== // Kloning innebär en exakt genetisk kopia, antingen av en specifik gen eller hel organism. (Exempel på hel organism är fåret Dolly och enäggstvillingar). Kloning av en hel organism skulle kunna användas för djuravel eller för att klona djur från djurarter som håller på att dö ut. Av en specifik gen (eller flera) så kan den användas exempelvis till att producera stora mängder humant insulin. Amplifiering av en DNA-sekvens kan användas till att spåra smittämnen i blod, fastställa släktskap och identifiera personer till exempel vid kriminalteknisk undersökning också från ett mycket litet prov (kroppsvätska, blod) .// ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Redogör för principen för PCR. **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> (* Redogör för hur teknikerna FISH (Flouresent In Situ Hybridisering) och PCR (Polymerase Chain Reaction) fungerar. Redovisa för skillnader och likheter och i vilka sammanhang respektive teknik kan användas.) **===


 * ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">FISH //**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är en metod där prober (korta, enkelsträngade DNA-sekvenser) märkta med en fluorokrom binder till en specifik plats på en kromosom. Där proben fastnar vet man att genen finns. Man mäter därefter ljusstyrkan då man belyser med UV-ljus för att räkna ut hur många gånger genen förekommer i provet. Används b.la för att undersöka specifika genetiska förändringar. Kan bland annat användas till att upptäcka numeriska kromosomavvikelser (fosterdiagnostik) och vid diagnos av leukemier där kromosomer har kombinerats på ett felaktigt sätt. FISH kan användas på gener med många translokationer som involverar flera platser och större områden av en kromosom än vad PCR klarar av. FISH-tekniker medger bedömning av ca 10 -12 kromosomer i taget. FISH tar längre tid, men är mindre känslig för kontaminering.===


 * ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">PCR //**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är en kopieringsteknik för specifika delar av genomet. Det står för **polymeras chain reaction** och syftar till att snabbt och billigt mångfaldiga antalet gener. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Man behöver DNA att kopiera från, dNTP (byggstenar), Enzym (Taq-polymeras vilket är en typ av värmestabilt DNA-polymeras), Primers (så man vet var man skall börja) samt salter vilka ser till att det är rätt miljö i lösningen. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vid PCR hettas DNAt först till ca 95°C så DNAt denatureras. Det kyls därefter ner till ca 50 grader för att primern skall kunna binda (annealing). Därefter värms lösningen upp till 72 grader (extension) vilket är den optimala temperaturen för Taq-polymeraset. Det tillsätts primas för att kopiera på båda strängarna i 5’-3’-riktning och då polymeraset är klart hettas lösningen upp till 95°C igen och allting görs om. För varje omgång fördubblas mängden. PCR är billig, snabb men är kontaminationskänslig. PCR används i molekylärgenetiska analyser. PCR-kan användas för att upptäcka specifika gener och specifika gendefekter. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Redogör för nedanstående genetiska termer: mendelsk nedärvning, karyotyp, fenotyp **

 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Mendelsk nedärvning //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> beror endast på en gen och är autosomalt dominanta/recessiva samt könsbundet dominanta/recesisva nedärvningar. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Karyotyp //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är en uppradning av kromosomerna efter storlek med p-armen upp. Först de 22 autosomerna och därefter könskromosomerna (både X och Y). Tjejer har XX och killar har XY. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fenotyp //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är det observerade resultatet av hur genotypen och miljön (epigenetik) format individen, alltså generna som uttrycks, ex aa = blåa ögon. ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> //DNA-sekvensering// är den process som används för att med biokemiska metoder bestämma ordningen av kvävebaserna (nukleotiderna) i en DNA-molekyl.
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">DNA-sekvensering sker idag främst genom den så kallade //Sanger-metoden//. Metoden kräver att ett mycket stort antal kopior av det DNA-fragment man önskar sekvensera finns tillgängligt. DNA separeras och primer och DNA-polymeras tillsätts. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">En annan metod för sekvensering av kortare DNA-segment kallas för //pyrosekvensering// och baseras på reaktioner där inbindandet av nukleotider till en komplementär DNA-sträng ger upphov till en ljusreaktion. Ljuset mäts av en fotometer och representeras i en kurva som kan följas direkt på en datorskärm. Ljusreaktionens intensitet är proportionerlig mot antalet inbundna nukleotider och eftersom endast ”rätt” nukleotid kan binda in vid ett givet tillfälle kan man utläsa ordningsföljden. ===

===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> * Mikrosatelliter är ett begrepp som förekommer i vårt humana genom. Redovisa: Vad är en mikrosattelit och ge exempel? I vilka sammanhang kan man ha nytta av att studera mikrosatelliter? Redovisa vilka molekylära tekniker som används för att studera dessa. Redovisa minst tre laborativa moment och ge en överblick över teknikerna. **=== ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Mikrosatteliter, eller short tanden repeats (STR), är en repetition med 2-4 baser på en plats i kromatinet. Ett exempel är CA-CA-…-CA-CA (CA repeat) samt GATA-…-GATA (GATA repeat). === ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Repetitionerna är specifika för individer – polymorphic – och är något man ärver. De kan användas inom rättsväsendet för att göra ett fingeravtryck på gennivå (DNA fingerprinting). Används också inom populationsstudier och faderskapstest. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> **Vid identifiering av individer från DNA-prov används ofta sk mikrosatellitmarkörer. Beskriv vad en mikrosatellit är och beskriv därefter hur man med PCR kan studera dessa mellan två DNA-prov. Beskriv hur en PCR fungerar med de tre kritiska stegen och hur man sedan studerar resultatet från en mikrosatellitanalys.** ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Mikrosatteliter, eller short tanden repeats (STR), är en repetition med 2-4 baser på en plats i kromatinet. Ett exempel är CA-CA-…-CA-CA (CA repeat) samt GATA-…-GATA (GATA repeat). ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Repetitionerna är specifika för individer – polymorphic – och är något man ärver. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Genom att göra två stycken PCR och redovisa resultatet genom elektrofores kan man jämföra resultatet mellan proven. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vid PCR hettas DNAt först till ca 95°C så DNAt denatureras. Det kyls därefter ner till ca 50 grader för att primern skall kunna binda. Därefter värms lösningen upp till 72 grader vilket är den optimala temperaturen för Taq-polymeraset. Det tillsätts primas för att kopiera på båda strängarna i ’5-’3-riktning och då polymeraset är klart hettas lösningen upp till 95°C igen och allting görs om. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Resultatet studeras på en agarosgelplatta. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> **Rita ett pedigree med en mamma och pappa med två flickor och en pojke och ett foster. Mamman och pappan är anlagsbärare (friska) till en recessivsjukdom, pojken har sjukdomen (sjuk) och en av flickorna är anlagsbärare, den andra flickan är utan anlagen. Vad är risken för fostret att drabbas av sjukdom?** ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Redogör kortfattat för följande genetikbegrepp: autosomal nedärvning, nonsense mutation. **

 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Autosomal nedärvning //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är en nedärvning av en gen lokaliserad till kromosom 1-22 (ej könskromosomerna). ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Nonsense mutationer //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är mutationer som leder till att baspar byts ut mot en stoppkodon, vilket leder till att det inte blir något fullständigt transkript. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Definiera vad som menas med ett eponym. Ge ett exempel. **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Eponym betyder ”namngivare”. Att en process, en sjukdom eller komponent får namn efter dess upptäckare. Ett exempel är Retzius inkrementlinjer och Turners syndrom. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> (* Redogör för begreppet Impact Factor. Vad mäter den och hur?) **

 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Impact factor är ett kvalitetsbegrepp för tidskrifter och beräknar artiklarnas genomslagskraft. Ett genomsnittsmått på hur ofta det refereras till //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">artiklar i en viss vetenskaplig tidsskrift //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> två år efter dem publicerats. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Är det relevant att utvärdera en forskare genom att använda IF för tidskriften som forskaren publicerar i? IF refererar endast till tidskriften som sådan och inte till enskilda artiklar. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">2-årsperioden är inte relevant för alla typer av forskning. Viss forskning tar längre tid att utföra. Det bedrivs t.ex. mycket mer forskning inom mikrobiologi än inom odontologi, och biologifoskningen kan användas inom fler områden. Det betyder inte att odontologistudierna inte kan vara bättre, men de kommer inte att citeras lika mycket eftersom resultaten förmodligen bara är intressanta för tandläkare. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Viss forskning tar dessutom mer än 2 år att utföra. Om man exempelvis ska sätta upp en studie som delvis baserar sig på tidigare forskningsresultat måste man först formulera hypoteser, frågeställningar, syften, samla försökspersoner etc. Det här kan ta mer än 2 år. Då kommer inte refereringen att påverka Impact Factor. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">2014HT-2 **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">I ett vetenskapligt manuskript beskriver man hur man utfört sin studie. Vad kallas vanligen denna sektion i manuset (exakt beteckning!) och hur detaljerat skall den vara skriven? **=== ===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> (* Vad brukar den del av ett vetenskapligt dokument kallas som beskriver vad man __gjort__ i en studie, hur och med vad? Hur detaljerat skall denna sektion i arbetet skrivas? Vilken verbtempus skall man använda?) **=== ===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> (Vad kallas (på engelska) den del i en vetenskaplig artikel där man beskriver vad som gjordes i studien? Exakt beteckning önskas! Hur noggrant skall den delen skrivas?) **=== ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Materials and methods – skall endast beskriva vad som gjorts så någon annan kan upprepa studien. All relevant information skall ges, men inte för detaljerat, för då är det bättre med litteraturreferenser. Underrubriken och tabeller kan vara användbara och etiska prövningstillstånd skall redovisas. Tempusformen är imperfekt ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Vad är en vetenskaplig referee? När och till vad används en sådan? Vem väljer ut referees? **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Då en vetenskaplig artikel är färdigskriven och skall publiceras sänds den först till 2-4 referees, vilka är experter på området. De är anonyma för författarna, oavlönade om måste vara hemliga. Referees gör ett viktigt jobb för det vetenskapliga samhället och det är en ära att bli tillfrågad. Referees väljs ut av chefredaktören. ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Det sker för att försäkra att studien är trovärdig och originell.
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Tidsskriften som funderar på att publicera studien tillfrågar experterna, som inte får betalt för sin insats och som också är anonyma. Det är en ära att bli tillfrågad. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">* Varför tycker inte Anders att Wikipedia är en bra källa till vetenskaplig information? **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ingen vetenskaplig information, man behöver inte vara expert för att skriva artiklar och artiklarna går inte igenom något peer review-system. Artiklarna innehåller mycket felaktigheter och det förkommer klotter. ===

===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Vad heter den sektion i en vetenskaplig artikel där man tackar olika personer som på något sätt hjälpt till för att studien skulle kunna genomföras? **=== ===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> ( ****<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">* Du och dina kollegor har skrivit en vetenskaplig originalartikel. Det finns ett par personer vars hjälp har varit väldigt värdefull, men deras insats är ändå inte av den omfattningen att de skall vara medförfattare. Hur och var tackar du/ni dessa personer?) **=== ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Acknowledgments – efter conclusion och discussion. Tack till t.ex. folk som har hjälpt till med studien, med språket för artikeln, för gåvor så som t.ex. antikroppar, finansiell hjälp och t.ex. värdefull input från andra forskare. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vad menas med en vetenskaplig artikels ”abstract”? Var hittar du det? **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">(Vad brukar den del av ett vetenskapligt manuskript kallas som står först i den tryckta artikeln som en sammanfattning? Hur omfattande skall denna sektion i arbetet vara?) **=== ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Abstract är en sammanfattning av studien på engelska. Max 200 ord som ska väcka intresse och ”sälja” in studien hos läsaren. Man finner ”abstract” innan introduktionen. ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">En bra publikation är

 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Internationell //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">, vilket menas att den är skriven på engelska och att den är lättillgänglig och välspridd. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Har ett peer review-system //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">, vilket menas att redaktionen anlitar refeeres/reviewers som är väl insatta i ämnet som granskar materialet innan det publiceras. ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vidare ska publikationen vara rättfram (det är inte skönlitteratur) och vara skriven på bra engelska. ===

**// 2015HT //**
===// Flera personer kan ha bidragit till genomförandet av en vetenskaplig studs. Vem ska "ha rätt" att vara medförfattare på den vetenskapliga publikationen? Ge exempel på personer som inte skall vara det? Hur hanterar man då dess? (3p) //===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Describe secondary palate development (rather briefly!). (1p) **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Palatal shelves (PS) grow down laterally to the tongue. They then turn upward and fuse together, creating a regressing medial epithelial seam, which then disappears through apoptosis. The secondary palate is created. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ge några exempel på varför en kliniskt verksam tandläkare bör ha ingående kunskaper om den tidiga tandutvecklingen. **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vid olika sjukdomstillstånd är det viktigt att ha kunskap om hur tanden bildas. Ex aplasi (dental lamina är frånvarande), amelogenesis imperfecta (mutation på Amelx-gen), dentinogenesis imperfecta, tumörer, cystor etc. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">2014HT **
===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ett tandanlag (tooth germ) består av ”enamel organ”, ”dental papilla” och ”dental sac”. Vilket ursprung (embryonic origin) har dessa strukturer och vad kommer de att bilda? **===
 * || ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ursprung //=== || ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Bildar //=== ||
 * ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Enamel organ //**=== || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Oralt ektoderm === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Emalj, REE === ||
 * ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Dental papilla //**=== || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ektomesenkymalt === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Dentin och pulpa === ||
 * ===**//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Dental sac //**=== || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ektomesenkymalt === || ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Periodontala vävnader – PDL, alveolärt ben, rotcement === ||

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ge exempel på ”reciprocal epithelial-mesenchymal interactions” i late bell stage. **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">När preameloblaster inducerar preodontoblaster att bli polariserande och sekrera predentin. Detta blir i sin tur en signal åt ameloblasterna att bli sekretoriska och sekrera emalj. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ge exempel på signalerings-center under tandutvecklingen. Vad har ett signalerings-center för funktion? **

 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Primary enamel knot //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> som styr tandutvecklingen under cap stage ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Secondary enamel knots //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> som styr kusptopparnas utvcekling i early bell stage. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vad menas med ”accessional” och ”successional lamina” under tidig tandutveckling? **
===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Successional lamina //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> kommer växa lingualt om mjölktänderna och senare ge upphov till permanenta tänder. === ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Accessional lamina //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är den del av dental lamina som vuxit distalt åt och kommer ge upphov till molarer. ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Ffa kollagen typ I (85-90%), även typ V). Bland ickekollagenmolekylerna (10-15%) finns

 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Dentinspecifika protein //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> (dentinfosforprotein DPP samt dentin sialoprotein DSP, vilka är från samma kromosom och går under namnet DSPP) ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Proteoglykaner //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> (decorin och biglycan) ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Gla-protein //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> (osteocalcin) ===
 * ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Samt //tillväxt- och singnaleringsfaktorer// så som IGF-2, BMP-2, SHH och TGF-beta. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Redogör för hur tandens rot och dess olika delar bildas. Rita gärna! (4p) **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Roten består av dentin och rotcement och bildas då kronan är färdigutvecklad. Det tillverkas av en nedväxt av IEE och OEE (inre och yttre emaljepitel) vilket kallas för HERS (Hertwigs epithelial root sheath). ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Rotdentin tillverkas av odontoblaster som ligger pulpalt om HERS och de differentieras från signaler av celler i IEE. Genom fortsatt utformning förlorar epitelcellerna i HERS sitt fäste vilket stimulerar odifferentierade mesenkymala celler (från dentalfollikeln) till att differentieras till cementoblaster som bildar cement. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">* Redogör för ”the ameloblastic lineage”. Namn, utseenden, egenskaper, funktioner? **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Tillskillnad från odontoblaster som bildas från ektomesemkymala celler bildas ameloblaster från ektoderm i IEE. I förstadiet är de platta med central kärna. ===

===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Initial secretory stage //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> – preameloblasterna elongeras ytterligare och blir postmitotiska, polariserade sekretoriska ameloblaster. Innehåller inga Tomes utskott än. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> //Secretory stage –// Ameloblasten får Thomes utskott och sekrerar sin organiska matrix (emaljprotein och enzymer). Ameloblasten har nu sin cytoplasma full av organeller. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> //Maturation stage// – Ameloblasterna minskar i höjd, Thomes utskott försvinner, vatten och organiskt material tas bort och ersätts av HAP. Ameloblasterna blir nu antingen smoothend border eller ruffled border och ca 50% av dem dör i apoptos. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> //Protective stage// – emaljmognaden är färdig och ameloblasterna blir kubiska. De finns kvar till eruptionen där den övre emaljen binder till det orala epitelet. ===

===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> //Beskriv// den kemiska sammansättningen hos dentinets organiska matrix och jämför den med den organiska matrixen i benvävnad. ****<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Detaljer, kvantitet etc.! (4p) **=== ===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 11pt;">( ****<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">* Beskriv den kemiska sammansättningen hos dentinets organiska matrix och jämför den med organiska matrix i benvävnad.) **===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">* Redogör för vad du vet om decorin – definition, biokemisk sammansättning, funktionellt! **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Decorin är en proteoglykan. Proteoglykaner är proteinkärnor med GAG-kedjor bundna. Decorin är 1-chondroitinsulfatkedja som binder till kollagen. Finns i ben och dentins organiska matrix. Är starkt polyanjonisk (negativt laddad) och kan inducera bildning av HAP. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> (Hur skiljer sig mineralfasen i dentin från den i ben?) **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Oorganiskt material i dentin är ffa kaciumhydroxyapatit,, men även andra mineral så som fluor samt magnesium (ersätter kalcium). Mineralformation induceras genom heterogen nucleartion – organiska molekyler byggs på med oorganiska kristaller. Kristallerna växer i storlek och får den rätta formen. Matrixkomponenter kan binda till olika kristallplan och kan påverka kristall-, -bildning, typ, storlek och form. ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> Mineralfasen i ben är också kaciumhydroxyapatit,.
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Såväl mineralfasen som den organiska matrixfasen är mycket lik. Mineralfasen i dentin har dock inga osteocyter. Till vikt består dentin till ca 70 % oorganiskt material och ben till ca 65 %. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">* Vad heter de epiteliala strukturer som finns i periodontalligamentet? Redogör för deras morfologi och ursprung? **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">När Hertwigs epiteliala rotskida (HERS) spricker upp efter rotdentinbildning bildas små fragment av HERS – sk Malassez epiteliala rester. Dessa formar ett nätverk runt roten. Deras funktion är okänd, men de kan bidra till att cystor bildas. Definitionen på en //cysta// är: //ett//**epitelklätt****hålrum****//.//** //Malassez epiteliala rester// kan alltså bidra till bildning av cystor. ===

===**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">* Vad orsakar: skörbjugg (scurvy), dentinogenesis imperfecta, amelogenesis imperfecta, osteogenesis imperfecta, ****<span style="color: #1a1a1a; font-family: Calibri,sans-serif;">mukopolysackaridoser ****<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">? **===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Skörbjugg: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">fel vid hydroxyleringen av av prolin och lysin post-transitionellt leder till skörbjugg. Beror på t.ex. C-vitaminbrist. ===
 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Dentinogenesis imperfectra: //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">är en dentindefekt och det finns två olika typer, typ 1 och typ 2. ===
 * <span style="font-family: &#39;Courier New&#39;;">o <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Typ 1 beror på en kollagenmutation och ger därför ett defekt predentin.
 * <span style="font-family: &#39;Courier New&#39;;">o <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Typ 2 beror på en mutation i DSPP-genen och ger därför en defekt mineralisering
 * //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Amelogenesis imperfecta //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> kan bero på defekter/mutationer i amelogenin, enamelin, MMP-20, KLK-4 etc.
 * //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Osteogenesis imperfecta //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> är ett samlingsnamn på tillstånd då kollagen-genen har blivit muterad, vilket leder till bendefekter (och en rad andra också, t.ex. dentin i vissa fall).
 * //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Mukopolysackaridoser //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> beror på enzymfel och påverkar bindväven.

===// **b) skörbjugg (scurvy)** - brist på askorbinsyra (c-vitamin) ger f elveckat protein, hydroxylering av prolin och lysin sker med hydroxylaser, vid brist på askorbinsyra kommer järn att oxideras och hydroxylaset förlorar sin funktion. Då kan hydrolyxeringen av prolin och lysin inte att ske och inga stabiliserande bryggor mellan peptidkedjorna i kollagenets trippelhelix kan bildas. Det ger sämre dragfasthet och strukturer som innehåller mycket kollagen blir defekta. //===

===// **d) amelogenesis imperfecta** - emaljvolym, mineralisationsstörning - flera gener kan vara involverade, amelogenin defekt, X-linked Xp22, enamelin mutation 4q21, MMP20 mutation 11q22, KLK4-mutation m.fl. //===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> * Vad menas med det reducerade emaljepitelet och vad har det för funktion? Rita och berätta! **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Det reducerade emaljepitelet (RDE) består av ex-ameloblaster och andra celler från emaljorganet. De delar sig och fuserar med det orala epiteliet vid penetrering. Detta leder till att tanden inte erupterar genom bindväv utan bara epitel, vilket säkrar att tanden kommer upp på rätt ställe. Vidare bildas en så kallad dentoepitalgräns vilket är en tight förbindelse (bestående av hemidesmosmer) mellan emaljen och gingivan. När tanden erupterat finns det kontaktepitel (fd RDE) mellan emaljen och gingivan. ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Två sätt; urkalkning och slipsnittning.

 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Urkalkning //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> – efter traditionell fixering läggs vävnadsbiten i en lösning vilken löser upp mineralfasen i hårdvävnaden, dvs, man gör om vävnaden till mjukvävnad. Det är antingen en svag syra så som t.ex. myrsyra eller så innehåller den EDTA som binder Ca-joner. ===
 * <span style="font-family: &#39;Courier New&#39;;">o //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fördelar //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> – mjukdelarna blir relativt välbevarade
 * <span style="font-family: &#39;Courier New&#39;;">o //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Nackdelar //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> – urkalkningen kan ta tid, vissa matrixer är till stor del olösliga (t.ex. cement), men t.ex. emalj försvinner helt.


 * ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Slipsnittning //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> – preparatet fixeras vanligtvis i etanol och plastinbäddas. Tunna skivor av plastklossen sågas med diamantsåg till en bestämd tjocklek och slipas därefter. Man färgar vanligtvis inte preparatet, utan kikar i ljusmikroskop, ===
 * <span style="font-family: &#39;Courier New&#39;;">o //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Fördelar //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> – ger en uppfattning om den mineraliserade vävnadens morfologi.
 * <span style="font-family: &#39;Courier New&#39;;">o //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Nackdelar //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> – i princip all mjukvävnad förstörs.

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> *** Vissa speciella proteiner som man finner i dentin tros spela en avgörande roll då dentinet mineraliseras. Hur kan det tänkas gå till och vad kallas denna mekanism? Redogör för proteinet/proteinerna ifråga: namn, genstruktur, kemisk sammansättning.** === ===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Mineralkristaller bildas i hålzonerna på kollagen där Ca-joner fäster till negativa laddningar på exempelvis DPP (NCP). De första kristallerna fälls ut i matrixvesiklar som innehåller en perfekt cocktail för att få igång mineraliseringen i manteldentin, och sedan sker utfällningen automatiskt på de redan befintliga kristallerna. Kristallerna växer därefter till med positiva (Ca2+) och negativa (PO43-) lager. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> DPP innehåller ffa aspargin och, och tros inducera mineraliseringen genom att den binder till Ca som i sin tur binder till fosfor etc. En mutation på genen ger upphov till dentinogenesis imperfecta. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> (Beskriv hur tandemaljen bildas. Celler, biokemiskt, morfologiskt. Rita gärna!) **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Enamelin inducerar mineralbildningen och amelin/ameloblastin förlänger kristaller. Vidare är proteaserna KLK-4 och MMP-20 viktiga för att ersätta primäremaljen med färdigmineraliserad emalj. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Sekretoriska ameloblaster frisätter en organisk matrix bestående av bland annat nämnda ämnen. Den organiska matrixen tas sedan bort av ameloblaster i maturation stage och vävnaden ersätts med HAP. ===

===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Se bilder under frågan //* Redogör för ”the ameloblastic lineage” -// //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Inductive stage, initial secretory stage etc. //===

===**<span style="color: #1a1a1a; font-family: Calibri,sans-serif;">* Redogör för primäremaljens matrixkomponenter. Vilken av dessa **<span style="color: #1a1a1a; font-family: Calibri,sans-serif;"> **förekommer i högst kvantitet?** ===

===<span style="color: #1a1a1a; font-family: Calibri,sans-serif;">Vidare finns enamelin vilket inducerar mineralbildningen, amelin/ameloblastin som förlänger kristaller, tuftelin som förankrar emaljen i dentin, kalikrein (KLK-4) och enamelysin (MMP-20) som är proteaser samt andra ämnen så som shethlin. ===

**<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Vad kallas den mekanism som man anser är orsaken till att mineralkristaller kan bildas vid (circumpulpal)dentinogenes? Hur fungerar detta? **
===<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Circumpulpaldentin utgör den stora massan av dentinen (ca 98 %) och sträcker sig från manteldentinen till pulpan. Odontoblasterna börjar producera circumpulpaldentin då de är färdigvuxna och har etablerat kommuniceringskomplex mellan sig (junctional complex). ===

<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Circumpulpaldentinen delas in i två undergrupper:

 * 1) ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Intertubulärdentin //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">: den huvudsakliga produkten från odontoblasterna under dentinogenes. Innehåller mycket kollagen typ I. ===
 * 2) ===//<span style="font-family: Calibri,sans-serif;">Peritubulärt //<span style="font-family: Calibri,sans-serif;"> //(intratubulärt) dentin// – dentinen perifert till dentinkanalerna. Innehåller inte någon kollagen men är något mer mineraliserat. ===