Kemi

=Repetition kemi och instuderings/övningsfrågor=

Repetition c = n/V m= M∙ n mol / liter

Ex Saltlösning

c1 = 5,0 M v1 = x v2 = 1 liter c2 = 0,20 M

v1 = c2 ∙  v 2  / c 1

v1= 0,2 ∙  1,0 / 5,0 v1 = 0,04 liter = 40 mL

**Atomer och kemiska bindningar**

Valenselektroner, vad ämnet har för kemiska egenskaper och hur det kommer att reagera och fungera. Molekylformler räcker inte för att förklara ett ämnes kemiska egenskaper, måste också titta på dess struktur i rymden, vilket kan representeras av en strukturformel. Isomerer = samma molekylformel olika ämnen Struktur i rymden, dvs ett ämnes 3-dimensionella utseende, är därför viktigt.

Elektronorbitaler i stället för skal. En sannolikhetsfunktion, en vågfunktion. Var är det sannolikt att en atom befinner sig. Olika energinivåer. Olika sorters orbitaler, s och p. (Finns även d och f.)

Energinivå i nivå 1 finns 1s Energinivå 2 2s samt 2p

Ritas som pilar, när det är fyllt så är det en pil upp och en pil ner. (Har med spinn att göra)

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">H 1S H två vätekärnor som delar på en 1 s orbital = kovalent bindning. Orbitaler som delas = kovalent bindning

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">C = har i sitt grundtillstånd <span style="font-family: Times New Roman,serif;">1 S <span style="font-family: Times New Roman,serif;">↑↓ <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> 2 S <span style="font-family: Times New Roman,serif;">↑↓ <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> 2p <span style="font-family: Times New Roman,serif;">↑↑ <span style="font-family: Times New Roman,serif;">två av tre

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Mer fördelaktigt för kol vid reaktioner att hybridisera:

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">C(sp <span style="font-family: Times New Roman,serif;">3 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">)= 1 S <span style="font-family: Times New Roman,serif;">↑↓ <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> sp3 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">↑↑↑↑ <span style="font-family: Times New Roman,serif;">C 1 s full 4 st hybrider = sp3 orbitaler.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">C(sp <span style="font-family: Times New Roman,serif;">2 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">)= 1 S <span style="font-family: Times New Roman,serif;">↑↓ <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> sp <span style="font-family: Times New Roman,serif;">2 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">↑↑↑ 2p ↑ <span style="font-family: Times New Roman,serif;">2p bindningar = pi-bindning

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">C(sp)= 1 S <span style="font-family: Times New Roman,serif;">↑↓ <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> sp <span style="font-family: Times New Roman,serif;">↑↑↑↑ <span style="font-family: Times New Roman,serif;">sp bindningar = sigmabindningar

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">De är nu likvärdiga och har ingen skillnad i energinivå. <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Nu har vi fyra orbitaler som har samma egenskaper, de fyra kommer förhålla sig likadana i rummet, de kommer att förhålla sig så att de har samma vinkel mellan sig. Går igenom det mer under organkemin.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">**Syra bas och pH**

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Vattnets autoprotolys. Vatten står alltid i en jämvikt.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">2 H <span style="font-family: Times New Roman,serif;">2 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">0 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">↔ <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> H <span style="font-family: Times New Roman,serif;">3 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">0 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">+ <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> + OH <span style="font-family: Times New Roman,serif;">-

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">pH är ett mått på hur många (koncentrationen av) H <span style="font-family: Times New Roman,serif;">+ <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> vi har i en lösning. <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Högt pH = basiskt <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Lågt pH = surt.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">pH = den negativa 10-logaritmen av [H <span style="font-family: Times New Roman,serif;">+ <span style="font-family: Times New Roman,serif;">] <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> koncentrationen

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">pOH = samma sak som ovan fast av [OH <span style="font-family: Times New Roman,serif;">- <span style="font-family: Times New Roman,serif;">] <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> koncentrationen

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">pH + pOH = 14

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">[H <span style="font-family: Times New Roman,serif;">+ <span style="font-family: Times New Roman,serif;">] = i mM = 10 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">-3 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">M

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">pH = -log [10 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">-3 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">]

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">pH = 3

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">En syra är något som kan ge ifrån sig en proton (eller en vätejon).

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">HA + H <span style="font-family: Times New Roman,serif;">2 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">0 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">→ <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> H <span style="font-family: Times New Roman,serif;">3 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">O <span style="font-family: Times New Roman,serif;">+ <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> + A <span style="font-family: Times New Roman,serif;">-

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Enprotoniga syror (HF, HCL, HNO <span style="font-family: Times New Roman,serif;">3 <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> etc) <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Flerprotoniga syror (H <span style="font-family: Times New Roman,serif;">2 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">SO <span style="font-family: Times New Roman,serif;">4 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">(stark= svavelsyra, HSO <span style="font-family: Times New Roman,serif;">4 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">- <span style="font-family: Times New Roman,serif;">vätesulfat bildas då svavelsyra donerat sin första proton och den är inte stark) (H <span style="font-family: Times New Roman,serif;">3 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">PO <span style="font-family: Times New Roman,serif;">4 <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> etc) <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Organiska syror (-COOH) egentligen ingen skillnad från andra syror men de har en speciell struktur, en organisk struktur.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Syror kan ha olika styrkor. Hur stor del av de vätejoner som de bär på kan de donera till en lösning. <span style="font-family: Times New Roman,serif;">En stark syra är HCL. Den kommer att genomgå en fullständig reaktion med vatten och dela upp sig helt i CL <span style="font-family: Times New Roman,serif;">- <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> och H <span style="font-family: Times New Roman,serif;">3 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">0 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">+ <span style="font-family: Times New Roman,serif;">. Svaga syror blir i jämvikt i stället. Den genomgår inte fullständig protolys.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Stark bas NaOH kommer helt att lösas upp i vatten, det blir en fullständig reaktion och inte en jämvikt.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">NH3 är en svag bas

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">NH <span style="font-family: Times New Roman,serif;">4 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">+ <span style="font-family: Times New Roman,serif;">(ammonium) + H <span style="font-family: Times New Roman,serif;">2 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">0 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">↔ NH <span style="font-family: Times New Roman,serif;">3 <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> + H <span style="font-family: Times New Roman,serif;">3 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">O <span style="font-family: Times New Roman,serif;">+ <span style="font-family: Times New Roman,serif;">syra korr. Bas

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">HCL + NaOH → Na <span style="font-family: Times New Roman,serif;">+ <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> + Cl <span style="font-family: Times New Roman,serif;">- <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> + H <span style="font-family: Times New Roman,serif;">2 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">0 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">det bildas inga OH- eller H+ joner och alltså är pH:t det samma! En stark bas kan alltid neutraliseras av en stark syra.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Buffer <span style="font-family: Times New Roman,serif;">En buffertlösning är en vattenlösning som vanligtvis innehåller en svag syra och dess korresponderande bas i någon proportion.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Funktionen av en buffertlösning är att hålla pH stabilt. Om pH i lösningen höjs kommer detta att kompenseras av att den svaga syran avger H+ och sänker pH igen. Om pH minskar kommer basen att ta upp H+ och pH ökar igen.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Beroende på vilken syra (och därmed också dess korresponderande bas) vi har i buffertsystemet, så varierar det pH som mest buffertkapacitet erhålls vid. Den optimala buffringen sker när vi har ett förhållande mellan syran och dess korresponderande bas som är 1:1. Vid detta förhållande är pH = pKa för syran, och därmed buffrar en buffertlösning bäst vid ett pH som är nära syrans pKa.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Buffertlösningar används inom många levande organismer, inkluderat människor för att reglera pH. I blodet har vi en buffertlösning som håller pH inom ett ganska snävt område som behövs för att vi ska överleva.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">HPO <span style="font-family: Times New Roman,serif;">2- <span style="font-family: Times New Roman,serif;">4 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">+ H <span style="font-family: Times New Roman,serif;">+ <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> → H <span style="font-family: Times New Roman,serif;">2 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">PO <span style="font-family: Times New Roman,serif;">4 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">-

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Buffrar, tillsatts av jonen ändrar inte koncentrationen av den samma.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Syrakonstanten pK <span style="font-family: Times New Roman,serif;">a

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Ka är ett mått på hur stark syran är. <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Låg pK <span style="font-family: Times New Roman,serif;">a <span style="font-family: Times New Roman,serif;">= en stark syra.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Ett högt pK <span style="font-family: Times New Roman,serif;">a <span style="font-family: Times New Roman,serif;">är en svag syra.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Pk <span style="font-family: Times New Roman,serif;">a <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> = - log <span style="font-family: Times New Roman,serif;">10 <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> (K <span style="font-family: Times New Roman,serif;">a <span style="font-family: Times New Roman,serif;">)

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Buffertformeln eller Henderson-Hasselbalch ekvationen: <span style="font-family: Times New Roman,serif;">pH = pKa + log <span style="font-family: Times New Roman,serif;">10 <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> ([A <span style="font-family: Times New Roman,serif;">- <span style="font-family: Times New Roman,serif;">] / [HA])

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Beräkna:

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">HA (ättiksyra) <span style="font-family: Times New Roman,serif;">↔ H <span style="font-family: Times New Roman,serif;">+ <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> + A <span style="font-family: Times New Roman,serif;">-

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">0,20 M 0,50 M

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Ka = 1,8 * 10 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">-5

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">pH = -log <span style="font-family: Times New Roman,serif;">10 <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> (1,8*10 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">-5 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">) <span style="font-family: Times New Roman,serif;">+ log10 (0,50/0,20)

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">**Organisk kemi**

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Kolhaltiga ämnen. Kolhydrater, DNA, lipider och proteiner, allt är uppbyggt av kol. <span style="font-family: Times New Roman,serif;">En ”sicksack” innebär att de kan binda till 4. (sp3 hybridiserade kol) om de inte har det så ritar man ut dubbelbindningen. Kan inte roterar runt en dubbelbindning (pi-bindning). Syre kan antingen sitta dubbelbundet eller enkelt, men om det är enkelt så sitter det med ett annat kol eller som OH. Även N ingår ofta i organiska föreningar. Det kan dubbel eller trippelbinda till kol. Även svavel, som beter sig som syre. Oftast de atomtyper som vi kommer stöta på i organkemin.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">För att kunna namnge: <span style="font-family: Times New Roman,serif;">En stam med hur många kol som är grunden i ämnet.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Metan <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Etan <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Propan <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Butan <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Pentan <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Hexan <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Heptan <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Oktan <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Nonan <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Dekan

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">**Alkaner**

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">CH <span style="font-family: Times New Roman,serif;">4 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">bara sp3 hybridiserade, inga dubbelbindningar eller annat.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Etan H <span style="font-family: Times New Roman,serif;">3 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">C -- CH <span style="font-family: Times New Roman,serif;">3

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Propan

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Butan

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">**Cykloalkaner**

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Cykliska alkaner <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Cyklohexan

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">**Polymerer**

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Kedja av ihopkopplade subenheter. Samma eller olika. Samma i tex polyeten, olika i tex DNA.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">**Isomeri**

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Konstitutionell Isomeri Samma formel – olika sammanbundna atomer - olika egenskaper

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Stereoisomeri E/Z-Isomeri – samma bindningar – olika organisation i rymden – olika egenskaper

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">E och trans, då sitter de diagonalt. De atomer som räknas är de som är tyngst. <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Z eller ciss, så sitter de tyngsta atomerna sitter på samma sida av dubbelbindningen. <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Får olika egenskaper och beter sig olika.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">**Stereoisomeri** <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Kiralt kol Stereoisomeri Kiralitet, samma struktur – spegelbilder (enantiomerer) – samma kemiska egenskaper

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">S respektive R (beroende på atomernas molekylvikt runt det kirala kolet) De har nästan exakt samma egenskaper, men de bryter polariserat ljus olika, vilket ligger till grund för hur de namnges. <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Vi namngivning så vrids de så att den lättast atomen är vriden bakåt. Tyngd efter det blir prioritet i en cirkel. Vänster varv blir s. I detta fall S-alanin. <span style="font-family: Times New Roman,serif;">R-alanin – kan inte namnges som den ser ut nu, den måste ”flippas” först. Vändas över så att den speglas. Om man nu gör en ring av prioritet ovan så blir det högervarv = i detta fall R-alanin. <span style="font-family: Times New Roman,serif;">(Vi kommer inte behöva namnge på tentan men veta vad det är och varför och hur man tänker när man namnger dem och vad som skiljer dem åt.)

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">I detta fall är exemplena enkla aminosyror och det innebär att alla aminosyror (utom en) ser ut så här och har kirala kol.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">**Stereoisomeri Diastereomerer** – Stereoisomerer som ej är spegelbilder – olika kemiska egenskaper

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Alla kolen binder till 4 och är kirala, men de är alla olika. De är inte direkta spegelbilder. <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Samma atomuppsättning och samma antal kirala kol, men de är inte spegelbilder.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">**Intermolekylära bindningar**

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">**Vätebindningar** <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Kan ske mellan Syre, Kväve & Fluor. (FON) <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Vätebindningar är stabila och det är det som gör att det tar tid för vatten att dunsta. Håller vattnet i vätskeform länge. Andra ämnen som liknar vatten men som inte har väntebindningar så hade det varit gas i rumstemperatur, också därför som vatten i isform flyter på vatten. <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Viktigt med vätebindningar inom proteiner blad annat.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">**Dipol-dipol** <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Uppstår då molekylen har en partiell laddning (skillnad i elektronegativitet). Det är den negativa delen som dras till den positiva.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">**Jonbindning (stark)** <span style="font-family: Times New Roman,serif;">En helt positiv respektive negativ laddning för att det ska räknas som en jonbindning. Ett exempel inom organisk kemi är karboxyler och aminer. (Oorganiskt = alla salter).

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">En jon och en dipol kan också fungera.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">**Hydrofoba interaktioner – van der Waals bindning** <span style="font-family: Times New Roman,serif;">De har inga uppenbara laddningar partiellt, men beroende på rotationer i molekyler med mera så kan du få en momentan laddning som kan ge upphov till en tillfällig partiell laddning. Det är en svag bindning, men i långa kedjor (stora molekyler) kan det ändå ge en sammantagen laddning som är effektiv.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">**π-interakton (π- π stacking)**

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Pi-system inom vissa aminosystem. Pi system som är när varandra kan interagera med varandra och hålla ihop.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">**Namngivning** <span style="font-family: Times New Roman,serif;">**Exempel**


 * 1) Hitta längsta kedjan – det blir stammen till namnet
 * 2) Förgreningen(ar) blir en (eller flera) funktionell grupp(er)
 * 3) Var sitter den funktionella gruppen? Numrera så att deras placering får så lågt värde som möjligt.

En felnylgrupp (eller bensenring) räknas inte in i längsta kolkedjan utan räknas som en funktionell grupp.

I fallet med syra så räknar man alltid från syran.


 * Övningsuppgifter**


 * Allmän och organisk kemi**


 * Allmän kemi:**

(Molmassan (M) för NaCl är 58,4 g/mol) m=n*M m = 0,50 * 58,4 = 29,2 g
 * 1) Hur stor massa (i gram) ska vägas upp för att få 0,50 mol NaCl?

(Molmassan (M) för NaOH är 40,0 g/mol) m = n*M n = m/M n = 12 g /40 g/mol n = 0,35 mol
 * 1) Vad är substansmängden (i mol) av 12 g NaOH?

Volym = 250 ml = 0,25 dm3 Koncentration = 150 mM = 0,15 M n = c * V n = 0,15 M * 0,25 dm3 n = 0,0375 m = n * M m = 0,0375 mol * 58,4 g/mol m = 2,19 g
 * 1) Hur stor massa krävs för att göra en 250 mL fysiologiskt koksaltlösning (150 mM)? (Molmassan (M) för NaCl är 58,4 g/mol)

(Molmassan (M) för KCl är 74,6 g/mol) n = c * V m = n * M n = 15 g / 74,6 g/mol n <span style="font-family: Times New Roman,serif;">≈ 0,20 mol n = c * V 200 mL = 0,20 dm3 0,20 mol c = n / V c = 0,20 mol / 0,20c = 1 M
 * 1) Du löser upp 15 g KCl i 200 mL vatten, vad blir koncentrationen (i M)?

> c1 * V1 = c2 * V2 > 1M * X = 0,1 M * 1 dm3 > x = 0,1dm3 x = 0,1 dm3 av stocklösningen och addera 0,9 dm3 vatten
 * 1) Du vill använda lösningen du gjorde i uppgift 4 som stocklösning för att göra en KCl lösning på 1,0 L med koncentrationen 100 mM, hur gör du?

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">
 * 1) Vad är skillnaden på bindningarnas orientering i rymden på en kolatom som binder med 4 st sp3 orbitaler mot en atom som binder med 3 st sp2 och 1 st 2p orbitaler? Är det någon skillnad i rotation kring bindningarna?

> HPO42− + H+ ⇒ H2PO4− bas (kan ta upp H+) syra (kan avge H+)
 * 1) Rita upp reaktionsformeln för buffring av H+ (pH) i ett fosfatbuffertsystem. Vilken jon är den svaga syran och vilken är den konjugerande basen? (Fosfatbuffert består av HPO42- och H2PO4-)

> <span style="font-family: Times New Roman,serif;">pH = pKa + log <span style="font-family: Times New Roman,serif;">10 <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> [A <span style="font-family: Times New Roman,serif;">- <span style="font-family: Times New Roman,serif;">] / [HA] > <span style="font-family: Times New Roman,serif;">pH = 4,76 + log <span style="font-family: Times New Roman,serif;">10 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">[0,40 M] / [0,20 M] > <span style="font-family: Times New Roman,serif;">pH = 4,76 + log <span style="font-family: Times New Roman,serif;">10 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">* 2 > <span style="font-family: Times New Roman,serif;">pH = 5,06
 * 1) Vad är pH i en buffert med ättiksyra (CH3COOH) 0,20 M och acetat (CH3COO-) 0,40 M? (pKa för ättiksyra är 4,76) <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Buffertformeln eller Henderson-Hasselbalch ekvationen:

> Men kanske säkrast att räkna ut c i alla fall. <span style="font-family: Times New Roman,serif;">pH = pKa + log <span style="font-family: Times New Roman,serif;">10 <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> ([A <span style="font-family: Times New Roman,serif;">- <span style="font-family: Times New Roman,serif;">] / [HA]) <span style="font-family: Times New Roman,serif;">Na <span style="font-family: Times New Roman,serif;">+ <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> + <span style="font-family: Times New Roman,serif;">H <span style="font-family: Times New Roman,serif;">2 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">PO <span style="font-family: Times New Roman,serif;">4 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">- <span style="font-family: Times New Roman,serif;">= syran, pK <span style="font-family: Times New Roman,serif;">a <span style="font-family: Times New Roman,serif;">för H <span style="font-family: Times New Roman,serif;">2 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">PO <span style="font-family: Times New Roman,serif;">4 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">- <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> är 7,2 <span style="font-family: Times New Roman,serif;">pH = 7,2 + log <span style="font-family: Times New Roman,serif;">10 <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> (615 / 385) <span style="font-family: Times New Roman,serif;">pH = 7,2 + 0,2 = pH = 7,4
 * 1) Vad blir pH i en fosfatbuffert om man blandar 615 mL 0,100 M Na2HPO4 med 385 mL 0,100 M NaH2PO4? (pKa för (divätefosfat) H2PO4- är 7,2) Lite klurigt, räkna ut C först eftersom det är c som ska sättas in. I detta fall spelar det ingen roll eftersom det är en kvot.

<span style="font-family: Times New Roman,serif;">pH = pKa + log <span style="font-family: Times New Roman,serif;">10 <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> ([A <span style="font-family: Times New Roman,serif;">- <span style="font-family: Times New Roman,serif;">] / [HA]) <span style="font-family: Times New Roman,serif;">4,46 = pKa + log <span style="font-family: Times New Roman,serif;">10 <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> ([0,4 M laktat] / [0,1 M mjölksyra]) <span style="font-family: Times New Roman,serif;">4,46 = pKa + log <span style="font-family: Times New Roman,serif;">10 <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> ([0,4] / [0,1]) = 4,46 = pKa + log <span style="font-family: Times New Roman,serif;">10 <span style="font-family: Times New Roman,serif;"> (4) <span style="font-family: Times New Roman,serif;">4,46 = pKa + 0,60 pKa = 3,86
 * 1) Beräkna pKa för mjölksyra om pH är 4,46 i en lösning med 0,1 M mjölksyra (CH3CH(OH)COOH) och 0,4 M laktat (CH3CH(OH)COO−).